588 GUNNAR SCHOTTE. 
fröet kom från kontinenten. Å de av honom förvaltade Göta kanalbolag till- 
höriga skogarna finnes ganska mycket lärk. Särskilt gäller detta Gärsebacken 
i Älgarås socken. I maj 1915 anlade försöksanstalten därstädes 3:ne försöks- 
ytor, alla befintliga i 37-åriga bestånd. De äro uppdragna genom sådd å 
rågsvedjor. — Ytan 298 är endast av tillfällig natur. Träden bestå i all- 
mänhet av raka stammar, då de flesta krokiga träden utgallrades av skogs- 
förvaltningen år 1907. Dock har 10,1 & av trädantalet betecknats med (c), 
men blott 1,4 2, med c. Från början ha träden stått synnerligen tätt, och de 
klena kronorna ha ej förmått repa sig efter gallringen för 8 år sedan. Trä- 
den äro mycket lavbevuxna. Beståndet är blandat med en och annan tall 
och med gran, som närmast spelar roll som underväxt. 
Trädslagens ömsesidiga utveckling framgår av efterföljande sammanställning 
av uppskattningsresultaten 1915: 
j Virkes- Medel- - Medel- 
Stamantal Grundyta Bark : AG Medel- 
massa é diam. höjd 
St: kvm a Å SR - formtal 
Lärk (alla kronskikt) 842 14,63 105 21,2 14,9 TAGA 0,497 
Tall » » 84 0,99 7 21,2 12,3 13,9 0,506 
Gran » » 2,133 4,16 15 18,1 5:0 6,1 O,607 
Lärk (1 kronskikt) 697 12,89 93 2112 15,3 14,6 O,495 
ka (a » 18 0,43 3 21,2 1733 15,8 0,487 
Gran (I » -- — — -- — — 
Efter befintliga stubbar att döma har vid den av skogsförvaltningen verk- 
ställda gallringen uttagits 2,255 stammar med ett virkesbelopp av 57 kbm 
per har.  Ytansareal nöja 
Vida gynnsammare intryck giver lärken å försöksytan 299, där beståndet 
ej uppkommit så tätt och lärken haft tillfälle att någorlunda fritt utveckla sig. 
Jämför kartan å tavla 4. Efterföljande sammanställning visar också, huru 
mycket kraftigare lärken utvecklat sig än tallen. 
Virkes- Medel- - Medel- 
Stamantal Grundyta a Bark ; AG Medel- 
massa å diam. höjd 
st. kym LA VA Så 2 formtal 
Lärk (alla kronskikt) 539 12,67 84 24,4 763 14,3 0,464 
Tall » » 921 8,87 50 18,3 Up II,r 0,506 
Gran » » 1,324 3,22 13 740 5,6 Ja4 0,564 
Lärk (1 kronskikt) 448 11,67 78 24,4 18,2 14,4 O,461 
Fal » SA 2,61 16 17,7 14,6 I2,6 O,484 
Gran (1 > 19 0,22 I 1.564 12, 12,1 O,524 
Även om man endast jämför de båda första kronskikten, så visar sig ändå 
lärken ligga över högst betydligt. 
Som exempel på att lärken kan taga sig fram även på synnerligen skärvig 
och hårt bränd mark anlades försöksytan 300. Lärk och gran kommo här upp 
mycket tätt, och lärkarna blevo gängliga med små, obetydliga kronor. Be- 
ståndet gallrades rätt starkt av skogsförvaltningen för 8 år sedan, men kro- 
norna ha ej förmått att repa sig därefter. På grund av stammarnas gänglig- 
het ledo de mycket av snötryck under vintern 1915—1916. Denna yta var 
