LÄRKEN, 621 
bedrövlig bild av ett lärkbestånd med synnerligen krokiga stammar från 
Solberga i Bohuslän. Bilden är likväl tagen i ett ganska skyddat läge. 
Enligt uppgift i litteraturen (754) skulle detta bestånd också härstamma 
från Skottland, men synbarligen 
ej från den goda skotska rasen. 
Då man vet, att till Skottland 
importerats åtskilliga kvantiteter 
tyrolerfrö, kunna ju en del plan- 
tor av detta frö kommit över till 
Sverige, särskilt när importen 
skedde så sent som år 1866. 
Av de utförda undersöknin- 
garna vill förf. draga den be- 
stämda slutsatsen, att om över- 
huvud taget lärk skall uppdragas S 
i vårt land — och många skäl 2 
tala härför — måste stor vikt 3 
läggas vid fröets härstamning 
från lämplig ras. Man bör helt 
bannlysa frö från Tyrolen och i 
stället söka skaffa sådant från 
Skottland och Schlesien, om fröet 
verkligen kan garanteras att vara 
insamlat i dessa länder och vad 
beträffar Skottland från, låt oss 
säga, Dunkeld-rasen. i : 
ÅS > : å Ur Skogsförsöksanstaltens Foto av G. SCHOTTE ?!/, 19153. 
Bäst gör man dock i att in- saml. 
samla frö från de äldre vackra Fig. 36. Mot västanvinden exponerad lärkplan- 
rakvuxna bestånd som redan fin- 
nas i landet. Det sistnämnda Plantation of larch, exposed to westerly winds, with fine 
.- o 
förslaget har redan påpekats av stra'ght stems. 
STRÖM” år 1832 men knappast 
vunnit någon efterföljd i större omfattning. När nästa rikliga kottår 
inträffar, bör sådan insamling organiseras. I varje fall kommer skogsför- 
söksanstalten att i större omfattning göra försök med inhemskt frö från 
olika bestånd. 
Enligt den lämnade utredningen är tydligen lärken ett av de tacksam- 
maste träden för ren rasforskning. Den lämpar sig också väl härför på 
grund av sin tidiga fröbarhetsålder (se närmare kapitel III D). 
FANER 
SÄ 
2 
tering med raka, vackra stammar, Kasäters gård, 
Sävstaholm, Södermanland. 
