630 GUNNAR SCHOTTE. 
dock i första hand enstaka träd. I dylika fall lida alla träd av vindens 
verkningar och därvid inte minst tallen. I bestånd är däremot stormens 
deformerande inverkan ej större på lärken än hos tallen. Som i föregående 
kapitel framhållits, anser förf. emellertid, att lärkens mer eller mindre 
Ur Skogsförsöksanstaltens saml. Foto av E. WiBeCK 7/, 1915. 
Fig. 42. Starkt snötryckt och snöbruten fläck i 36-årigt, gängligt europeiskt lärkbestånd. 
Lesjöfors, Värmland. 
Patch of thirthy-six-year-old slim European larch forest, badly pressed down and broken by snow. 
känslighet för vinden är en ren rasfråga. Särskilt är den skotska rasen, 
såsom erfarenheten från Västergötland visat, mycket litet utsatt för att 
böjas efter vinden. Även BARTH (330) synes vara av samma mening. 
Han omnämner visserligen, att å vindutsatta platser lärkplanteringarna, 
lägga sig efter vindriktningen och få ett mindre tilltalande utseende samt 
därför vid hastigt påseende ej skulle lämpa sig som kustträd. Men 
