LÄRKEN. 643 
faktorer, som ger den förut kända grundytan till produkt. En grafisk 
uppläggning av de å försöksytan observerade värdena visade ett tydligt 
samband, oberoende av ålder och bonitet, ehuru det för de olika bonitets- 
graderna var svårt att direkt erhålla utjämnade värden. Givetvis ord- 
nade de sig dock så, att vid samma ålder den bättre boniteten hade en 
högre medeldiameter och något färre stamantal än den sämre. 
När materialet uppdelades på tre grupper, eller motsvarande boniteterna I, 
II—III och IV—V, erhölls en någorlunda god översikt över medeldia- 
meterkurvornas mera allmänna gång, varefter det totala variationsområdet 
uppdelades i fem bonitetsklasser påliknande sätt som skett för höjderna. 
Med hjälp av de sålunda erhållna medeldiametrarna och grundyts- 
serierna beräknades därefter stamantalet för skilda åldrar och boniteter. 
Resultatet av beräkningarna är sammanställt i tabell 7. 
Det under blott ett par år hopbragta lärkmaterialet från ofta nästan 
ogallrade eller i varje fall allt för sent och svagt gallrade bestånd har ej 
lämpligen kunnat användas för uppställandet av en fullständig, vad för- 
fattaren skulle vilja kalla produktionstabell. Först sedan de nu av 
skogsförsöksanstalten gallrade ytorna ytterligare reviderats och gallrats flera 
gånger, kan tillförlitliga siffror erhållas om gallringsutbytet och om trädens 
tillväxt efter väl skötta, starka gallringar. De behöva därför följas åt- 
minstone under c:a 15—20 år. Avsikten med utredningen har i stället varit 
att endast uppgöra en, vad förf. vill benämna, beståndsöversikt, som ger 
en ungefärlig överblick över det virkesbelopp,som rena lärkbestånd i allmän- 
het alstrat här i landet, samt de dimensioner, som härvid utvecklats. För 
att få materialet mera likvärdigt ha valts uppskattningstalen från ytorna 
efter sedan de genomgåtts med en gallring av försöksanstalten, vilken 
gallring i stor sett utförts som stark låggallring, men givit högst olika 
gallringsutbyten allt efter beståndets utseende före gallringen. Beståndens 
beskaffenhet och de utförda gallringarna framgå f. ö. närmare av de 
denna avhandling åtföljande tabellbilagorna. Beståndsöversikten anger så- 
lunda endast en uppdelning i bonitetsklasser med häremot svarande 
virkesbelopp hos bestånd, som i allmänhet länge stått orörda eller förut 
nyligen gallrats, utan att förf. närmare vill uttala sig om deras mer eller 
mindre normala tillstånd. 
Den enda översikt över lärkbestånd, som förut utarbetats, är den av 
JULIUS HAMM (507) på grund av material från trakterna av Bodensjön 
upprättade. HAMM har uppställt sju skilda markklasser, såsom närmare 
framgår av tabell 8. En jämförelse mellan HAMMS och försöksanstaltens 
tabeller visar, att de spänna över ungefär samma variationsvidd. Den 
svenska lärkboniteten I motsvaras i det allra närmaste av HAMMS mark- 
klass I och de svenska boniteterna II och III likna HAMMS klasser II och III. 
