LÄRKEN. 6 
un 
- 
ment som tallen på ungefär ”/; till 7/, tiden. Denna sammanställning pe- 
kar tydligen på det berättigade i ökad odling av lärk från ekonomisk 
synpunkt, detta så mycket mera som lärkvirket har högre värde än tallens. 
Som längre fram visas, kan det dock med hänsyn till faran för svamp- 
angrepp vara riskabelt att uppdraga rena lärkbestånd utom på de bästa 
markerna bon. I—II (MaaASS” växtlighetsgrad i och däröver). Därför 
bör å medelgod mark föredragas blandbestånd, och skall förf. i det föl- 
jande lämna exempel på deras produktion. 
För att erhålla ett ungefärligt begrepp om dimensionernas fördelning 
inom bestånden, har den metod begagnats, som ursprungligen utarbetats 
Relativ 
diam. 
170 
160 
fr 
OR E 
TR 
CA 1 RI NN 
340 SR 
20 SSE a 
ET es EE AN RE EE 
SE 2 EN ES CE a re i 
IN GE a I rr ff 
od EES ol (2 RS RN RA NN 
AES SR MR RR ER BS fe 
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 & av stamantaiet 
Fig. 52. Diametern i procent av medeldiametern vid var 10:de procent av stamantalet. 
Diameter in percentages of the mean-diameter at each tenth percentage of the number of stems. 
av FEKETE men sedermera fullkomnats av SCHIFFEL.! Härvid förfares 
på så sätt att diametrarna vid varje tiondel av stamantalet bestämmas 
och dessa diametrar sättas i procentförhållande till medeldiametern. 
De för lärken utförda sammanställningarna hänföra sig liksom förut 
beståndsöversikten till tillståndet efter en första gallring. Vid jämförelse 
mellan samtliga undersökta bestånd visade de beräknade serierna mycket 
små avvikelser från varandra. Den beräknade medelserien fick följande 
utseende: 
1 SCHIFFEL, ADALBERT: Wuchsgesetze normaler Fichtenbestände. Mitt. aus d. Forstl. 
Verrsuchw. Österreichs. Wien 1904. 
