668 
Foto av ADOLF WELANDER. 
Fig. 60. C:a 15 m hög lärk, som 
för några år sedan uppkvistats till 
nästan hela sin längd, varefter 
nya kvistar växt ut längs hela den 
uppkvistade stammen. Strax söder 
om Hedemora, Dalarna. 
Larch about :5 m. high which some years 
ago was stripped of its keight, since which 
new branches have grown out along the 
whole stem. Immediately south of He- 
demora, Dalarna. 
GUNNAR SCHOTTE. 
F. Europeiska lärkens skadegörare. 
Vilt och boskap m. fl. 
Lärken avbites mindre än andra barrträd så- 
som t. ex. silvergran, gran och tall av rådju- 
ren och från tyska revir föreligga uppgifter, 
att lärken ej alls avbites [se BECK (356 b)|. 
Stammen skalas också sällan av rådjuren, men 
däremot feja gärna råbockarna sina horn 
mot lärkplantorna. 
Ekorren gör stundom betydande skada ge- 
nom att uppe i kronorna barka lärkarna. Så 
har förf. sett vara fallet äå krpk. Sundsmarken, 
å Omberg och vid Fånö i Uppland. Å de två 
senaste platserna är det närmast den sibi- 
riska lärken, som lidit mest skada (se fig. 95.) 
Se vidare kap. IV F. Ekorren skalar! aven 
sönder kottarna för att komma åt fröna. 
I Tyskland har även hasselmusen skadat 
lärkstammar och -grenar i stor omfattning. 
Sorkarterna kunna också skala unga grenar 
hos lärken. Så är t. ex. fallet med Arvicola 
glareolus. 
Slutligen avbita gärna tamdjuren grenar 
och kvistar å lärken, som för övrigt är det 
barrträd, som bäst behagar dem. WAHL- 
GREN (253) har från Ramningshults krono- 
park omtalat, att beteskreaturen alldeles för- 
stört där utsatta lärkar. 
När lärken på ett eller annat sätt blivit 
misshandlad, kan den lätt slå ut nya grenar. 
Ett exempel härpå synes å fig. 60, vilken 
bild ställts till förf. förfogande av jägmästare 
ADOLF WELANDER. Lärken här hade till 
nästan hela sin längd uppkvistats, men se- 
dan efter några år utslagit nya kvistar. 
LINDMAN (727) omtalar ett annat exempel 
på huru från adventiva knoppar å en av- 
skuren lärkstam, som på vintern togs in i 
rum, utslogo flera grönskande skott. 
Att människan alltjämt är en svår skade- 
görare på lärken kan ju också i detta sam- 
