LÄRKEN. 699 
skulle dock högre pris kunna betalas för lärkpropsen och kan säkerligen 
också erhållas i England. 
I en artikel »Pit timber» i Journal of Forestry 1915 sid. 53 omtalas 
sålunda, att i många koldistrikt användes lärk i huvudgångarna men i 
sidogångarna »baltisk tall». I Midland är största marknaden för lärk- 
props. Lärk användes vidare i Staffordshire, Lancashire och Yorkshire, 
men alla kolfält äro strängt taget villiga uppköpa lärk. Lärkprops säges 
betinga något högre pris än impregnerad tallprops. 
Kraftledningsstolpar och telefonstolpar. Till detta ändamål har lär- 
ken de senare åren rönt livlig efterfrågan. K. Vattenfallsstyrelsen upp- 
köper sålunda allt vad som kan överkommas och betalar härför goda 
priser, på grund av virkets större varaktighet. Däremot tror den ej 
fullt på dess hållfasthet och använder grövre dimensioner än som anses 
behövas för tall. Enligt vad talen i tabell 13 visa, synes dock detta 
antagligen vara överflödigt. 
Timmer, plank och annat gagnvirke. Lärkvirkets något större benä- 
genhet för krympning gör det möjligen ej fullt så användbart till bygg- 
nader som tall och granvirke. Däremot användes det med fördel till 
yttre byggnader, såsom broar, pålbyggnader m. m. Till dylikt ändamål 
betingar det höga priser. 
Sålunda meddelas från Koberg, att år 1894 anlades en 6—7 meter 
bred åbro med 3” lärkplank. Efter 20 års förlopp, då planken på grund 
av underlagets bristfällighet måste omläggas, var plankbeläggningen i 
tämligen gott skick. Många andra smärre broar och vattenledningar 
äro där utförda av lärkvirke och ha stått sig gott. 
Länsjägmästare NILS ECKERBOM meddelar, att vid Ludvika bruk har 
lärkvirke använts till panelning och strävning i ladugården och visat sig 
ypperligt härtill. Länsjägmäste R. LYBECK omtalar, att i en ladugård 
vid kronojägarbostället Nolåsen i Slättbyggds revir inlagts lärkbräder för 
30 år sedan med gott resultat. Jägmästare CLAS HÄCKNER berättar, 
att vid Forsby i Södermanland finnas grindstolpar av lärk, som efter 
30 år äro oskadade av röta. På samma egendom användes lärkvirke i 
växthusen. 
Skogschefen C. A. LÖWENHIELM å Mölnbacka meddelar, att medan 
brovirke av tall där varar i 7 högst 10 år, äro de lärkplank, som lades 
in för 9 år sedan helt oberörda av röta. Därför tillvaratages därstädes 
all sågduglig lärk och användes till broar och brotrummor. 
Å Lisjö gård har enligt jägmästare G. TJÄDER lärkvirke med stor för- 
del använts till redskap. Jägmästare V. STROKIRCH har använt det till 
ladugårdsgolv, stolpvirke och stängselstolpar. Kanslirådet HUGO TIGER- 
SCHIÖLD vitsordar stängselstolpars av lärk hållbarhet. 
