700 GUNNAR SCHOTTE. 
Vidare användes lärken med stor fördel till båtbyggnader. THELAUS 
omnämner år (235), att av virke från de äldre lärkplanteringarna å Visingsö 
byggts segelbåtar, vartill virket visat sig vara utmärkt. Öborna före- 
draga också lärk framför andra trädslag till åror. För likande ändamål 
har virke försålts t. ex. från kronoparken Älvsborgs Edsmären (HUGO 
WOLFF). Enligt medd. av jägmästare IVAR FÅHRAUS har inom Västerås 
revir till båtbyggnader avsett lärkvirke ej kunnat användas därtill på 
grund av svartkvist. 
Dessutom må nämnas, att lärken lämpar sig till syrekar i sulfitfabriker, 
vartill erfordras virke av den allra bästa kvalitet. 
För cellulosatillverkning användes sällan lärken, men den låter dock 
lättare upplösa sig vid kokning än silvergranen (Schwachhöfer i Lorey). 
Kol. Då en hel del lärk faller i de första gallringarna, bl. a. därför 
att lärken i de undre skikten alltid måste borttagas, kommer en hel 
del lärk, där användningen för stör o. dyl. är ringa, att få följa med 
till kolmilan. Några fullstädigare undersökningar om lärkkolens beskaffen- 
het synas ej föreligga. Tidigare har BERGENDAL (2$) utfört ett par 
mindre försök med lärkkol, som syntes visa, att det var underlägset van- 
liga kol, ehuru försöken voro för litet omfattande för att därav skall 
kunna fällas något avgörande omdöme. 
Slutligen må nämnas, att lärkens hartsrikedom föranlett dess tillvara- 
tagande, särskilt i Steiermark, Tyrolen och Schweiz och har härav sedan 
gammalt tillretts s. k. venedisk terpentin. 
Barken innehåller ganska hög procent garvsyra och kan liksom gran- 
barken användas vid garvning, om den dock härför är sämre än denna. 
Bränsle. Lärkved sprakar mycket och lyser starkt. THELAUS (235) om- 
talar t. ex., att den mängd lärkved, som törr försåldes på Visingsö å auktion, 
var mer eftersökt av öbefolkningeen än annat bränsle ej blott på grund 
av dess goda värmealstrande utan ock genom att det lyser mera än annat 
bränsle i spiseln — en sak, som hade betydelse förr när spiselden skulle 
tjäna både till värme och lyse. Stamveden hos lärkträn uppgives där- 
emot av T. att hava sämre bränslevärde än gråvuxen tall. 
Exempel på erhållna pris för lärkvirke. Försäljning av lärkvirke i 
vårt land har ännu icke varit så omfattande och efterfrågan på detta 
utmärkta virke så stor, att någon egentlig prisbildning uppstått. Ju mera 
dess egenskaper bli kända, skall dock givetvis prisen stiga till värden i 
förhållande till dess varaktighet. I Skottland t. ex. kan all lärk som pro- 
duceras och även av de allra minsta dimensioner avsättas med stor vinst, 
medan smärre furuvirke anses tämligen värdelöst. Liksom där skall även 
i vårt land finnas marknad för allt det lärkvirke vi vilja och kunna pro- 
