fkl GUNNAR SCHOTTE. 
sattes 4 st. gs-åriga plantor i skogsmarken. Av dessa träd kvarstå 3 
st. mycket vackra exemplar, som förf. var i tillfälle se 1915. År 1891 
utsattes 10 plantor. Först 1895 eller samtidigt, som sibiriska lärken 
användes i större omfattning i Sverige, utsattes i Bymarken 1,450 
plantor. 
BARTHS uppgift (330), att de i Bymarken varande planteringarna av 
sibirisk lärk, vilka visa en rakare stam och svagare grenbildning än den 
europeiska, skulle vara från år 1860, beror på tryckfel. I Stenkjzers 
plantskola finnes däremot en mindre, 20 år gammal plantering. 
Vid Ringsaker prestegaard finnes också ett snart 20-årigt bestånd, 
som enligt HAGEM (354) uppdragits av frö, som professor N. WILLE 
erhöll sannolikt 1897 från forstakademien i Moskva, och som insamlats 
öster om floden Lena. Detta bestånd har av misstag i norsk skogs- 
litteratur gällt för att tillhöra den japanska lärkarten. 
Från Levangers station omtalar W. KAURIN (362) en av forstmester 
KROG anlagd plantering av sibirisk lärk, som vid 8—09 års ålder är flera 
meter hög och har ett vackert och lovande utseende. Signatur R. A. 
omtalar en 17-årig plantering av sibirisk lärk (3958). Samme författare 
påpekar, hurusom särskilt den sibiriska lärken väl motstår snötryck. Till 
sist må omnämnas ett meddelande av KROG (365), att statsbanorna i 
Norge har ansett det fördelaktigt att på järnvägen tillhöriga marker 
utmed banan anlägga planteringar för produktion av slipers. Härtill har 
använts såväl tall samt särskilt sibirisk lärk, då denna på så mycket 
kortare tid kan nå slipersdimensioner. 
Till Sverige införes den sibiriska lärken tidigare än till Norge. Sålunda 
meddelar WOLFF (277) 1894, att vid Presterud utanför Kristinehamn skulle 
finnas 17-åriga exemplar. Dessa skulle nu vara närmare 40 år. Förf. har 
emellertid förgäves sökt efter sibirisk lärk vid Presterud. Den av WOLFF 
lämnade beskrivningen visar emellertid, att han haft sibiriska lärkar fram- 
för sig, såvida ej beskrivningen är lämnad efter uppgifter i litteraturen. 
Om det således är mycket osäkert att sibirisk lärk planterats i landet 
på 1870-talet, så har i varje fall sibirisk lärkfrö inkommit till Sverige 
ar 1880. 
Trädgårdsdirektör AUG. ENGBERG, Härnösand, har på förfrågan be- 
näget meddelat förf., att han genom Pomologiska trädgården i Petrograd 
det året fick äkta sibiriskt lärkfrö, som utsåddes i Luleå. Vart sedan de 
härav uppkomna plantorna tagit vägen, har ej kunnat direkt spåras. Men 
direktör A. L. RInGIUS å Hällan utanför Piteå har meddelat, att han i 
början på 1880-talet erhöll två sibiriska lärkplantor av en jägmästare, 
som av dir. ENGBERG fätt 50 plantor. Dir. RINGIUS har själv beskrivit 
