720 GUNNAR SCHOTTE. 
grönska och långa barr. Beståndet gav också då ett synnerligen friskt och 
växtkraftigt intryck, om ock växtlighetsgraden i: jämförelse med lärkar i ett 
sydligare klimat 1 vårt land ej blir högre än bonitet V. De få träd, vilka 
antecknades som något frostskadade år 1909 hade satt ny topp och voro 1914 
fullt friska. Å ett träd observerades sistnämnda år skador, som troligen 
härröra av Dasyscypha. 
Inom Lycksele by finnas många lärkar som prydnadsträd, och dessa stodo 
synnerligen väl mot eld vid den stora branden. 
Vid Vindeln ser man också här och var vid gårdarna enstaka 20—-2 5-åriga 
sib. lärkar som prydnadsträd. 
Enligt meddelande från jägmästare M. ESTBERG har inom Västra Stensele 
revir å oavvittrad kronomark i Tärna socken år 1898 utsåtts 1,5 kg sib. 
lärkfrö vid Laxfjället och samma år inom Östra Stensele revir å krono- 
parken Jovan bl. II vid landsvägen o,5 kg av samma frö. Detta frö till- 
handahölls av domänstyrelsen. 
Några spår av de 2 kg lärkfrö, som år 1892 av domänstyrelsen sändes 
till Åsele, har förf. ej fått reda på. Av den senare sändningen 1898 finnes 
däremot ett ganska lovande bestånd å Åsele kyrkoherdeboställes mark invid 
Hammar. Jägmästare R. A:SOonN ENEBERG meddelar, att beståndet anlagts ge- 
nom plantering av 3-åriga omskolade plantor och år 1908 var medelhöjden 
vid 9 års ålder cirka 60 cm. Här har skogsförsöksanstalten år 1915 upp- 
skattat försöksytan n:o 327. 
Samtliga trädens uppmätta medelhöjd var 1,38 m, enligt formeln blir den 
för hela beståndet 2,9 m och för första kronskiktet 3,, m. Medeldiametern 
var 2,5 cm, första skiktets 4 cm. Medelformtalet 0,978, för första skiktet 
0,767. Grundytan var endast 0,7 kvm och virkesmassorna med bark 2,1 
kbm, varav ungefär hälften kommer på första kronskiktet. En del av plan- 
torna voro skadade av Chermes. 
Härjämte är att anteckna betydlig skadegörelse av lärkkräfta såsom parasit 
— den nordligaste lokalen i vårt land, där förf. hittills med säkerhet iakttagit 
större skador av denna svamp. 
Även inom Burträsk revir skall finnas en lärkplantering av senare datum. 
Åren 1903—1904 utsattes nämligen å kronoparken Rislandet längs allmänna 
landsvägen mellan Burträsk och ÅAsträsk cirka 700 s3-åriga plantor, uppdragna 
i Lycksele. De flesta plantorna gingo ut samma år, emedan planteringen 
skedde alltför sent. 50—75 plantor uppgivas vara vid liv, men skola föra 
en ganska tynande tillvaro (AXEL HELLSTRÖM). Jägm. FRICK meddelar också, 
att inom reviret ej finns några bestånd, endast enstaka individ. 
Jämtlands län. 
Från detta län äro uppgifterna om sibirisk lärk synnerligen knapphändiga. 
Hit sändes dock 1892 3 kg frö från domänstyrelsen. Jägmästare MALMGREN 
meddelar, att inom Hallens revir finnas trenne smärre bestånd av sibirisk 
lärk. AA kronoparken Andersön finnas några enstaka lärkar och på Frösön 
många vackra 20—>2s5-åriga lärkar som prydnadsträd. 
Vid Bispgården växer lärken utmärkt. Plantor ha hit förts från Sillre. 
På så sätt har tillkommit dels en allé utmed skogsskolans tomt dels ett mindre 
bestånd vid skolans grind. TI aug. 1910 var medelhöjden hos den förra 6,94 m 
