LÄRKEN. 
Mellan den sibiriska lärken och 
den längre fram i kap. IX beskrivna 
dahuriska lärken finnas vidare di- 
rekta hybrider, såsom bl. 
CIESLAR (465) framhåller. 
Med den vidsträckta utbredning, 
som den sibiriska lärken besitter, 
andra 
så är det påtagligt, att det ej är 
likgiltigt, varifrån fröet tages vid 
odling i ti ex. vart land. Den 
förste, som behandlat denna lärks 
proveniensfråga, och sannolikt den 
förste, som överhuvudtaget be- 
handlat proveniensproblemet ge- 
nom direkta försök, är BLOMQVIST 
(390). Han redogjorde vid finska 
forstföreningens årsmöte 1879 för 
vid Evois forstinstitut utförda jäm- 
förande såddförsök med frön av 
Larix europea från Riga och av 
Larix sibirica från såväl Arkang- 
Härvid hade 
det visat sig, att de plantor, som 
elsk som Nykyrka. 
uppkommit av frö från Nykyrka 
utvecklat sig bäst, därnäst de från 
Arkangelsk, medan Riga-fröet gett 
uppkomst till de sämsta plan- 
torna. Detta meddelande är av 
synnerligen stort. intresse och vi- 
sar, hurusom BLOMQVIST sålunda 
sannolikt var en av de första, som 
utförde mera moderna, jämförande 
proveniensförsök. 
Ett följande år utställdes vid 
finska forstföreningens årsmöte i 
Hälsingfors den g9—10 sept. 1881 
(397) 3-åriga vid Evois uppdragna 
omskolade sibiriska lärkplantor av 
frö från Arkangelsk och från Ny- 
kyrka. De förra voro endast 12—46 
cm höga, men de senare 21—52 cm. 
Foto av NiLs SYLVÉN 1912. 
Ur Skogshögsskolans saml. 
Fig. 88. Bestånd av 20-årig sibirisk lärk vid 
Skogsinstitutet i Stockholm. Flera av stam 
marna ganska krokiga. 
Wood of twenty-year old Russian larch at Skogsinsti- 
tutet, Stockholm. Many of the stems very crooked 
