LÄRKEN. 767 
kan därför, i olikhet med andra lärkarter, uppdragas i rena bestånd utan 
underplantering, vilket även framhållits av LEVEN (554). 
Den älskar en hög luftfuktighet och är säkerligen också tacksam för 
riklig nederbörd. Härför tala lyckade odlingar av denna lärk i Stor- 
britannien och de synnerligen lovande planteringarna vid Båstad och å 
Hallandsås. 
Av de sistnämnda försöksplanteringarna framgår, att vinden ej starkt 
påverkar denna lärks utveckling, ett förhållande som också är iakttaget i 
England, där man t. o. m. anser, att arten går bäst till i exponerade lägen. 
I övrigt förekommer arten i sitt hemland i ganska växlande klimat, 
men att därifrån erhålla frö från olika klimatområden är nästan omöjligt. 
Man torde därför böra tillgripa den åtgärden, som i annat syfte förut 
rekommenderats beträffande den europeiska lärken, nämligen att insamla 
frö från sådana försöksbestånd, som visat sig trivas väl i vårt land. 
Vid försöksodlingar såväl i Sverige som i England har man funnit, 
att denna lärk de första aren! ofta skadas av frost. Så var enl. med- 
delande av överjägmästare J. E. KINMAN fallet med den nu så lovande 
planteringen å Visingsö. Å kronoparken Omberg har förf. sett den yngre 
planteringen invid Surmossen skadad av frost; detsamma har varit för- 
hållandet med plantor vid Gammelkroppa i Värmland och Bispgården i 
Jämtland. — Från Storbritannien omtalar STEWART (627) däremot att 
den japanska lärken härutinnan kan vara härdigare än den europeiska. 
Vid en stark vårfrost i april 1908 hade i en plantskola 60 & av de 
europeiska lärkplantorna blivit odugliga, medan de japanska endast ledo 
en övergående skada. 
Skogsodling. KUMÉ (552) framhåller från Japan, att fröet bör sam- 
las från 60—100-åriga träd. Det mognar på hösten.. Fröna äro små, 
vikten per 1,000 frön är enl. INGEBORG JACOBSEN (543) 3.53 gr, J. RAFN 
(592) uppger lägst 3,30, högst 4,38 och i medeltal 3,75 gr. Det skulle 
således gå 260—270,000 frön per kg. Grobarheten är relativt god, när 
fröet ej är för gammalt. 
Av 10 prov fick INGEBORG JACOBSEN den högsta grobarhetsprocenten 
till 33, men i medeltal endast 12 Z. Som medeltal av 33 prov anger 
RAFN (592) efter 
10 dagar 20 dagar och efter 30 dagar 
8 20 20,4 Z 36,0 xo 
Vid frökontrollanstalten i Zärich hade t. o. m. år 19135 undersökts 
342 prov, som enl. STEBLER (626) i medeltal visat 90,4 & renhet, 25 2 
grobarhet och 25,6 & bruksvärde. 
Man riskerar ibland enl. BUCH & HERMANSSON (449) att från Japan 
