826 GUNNAR SCHOTTE. 
komma återväxt, i afverkad skogsmark, af tall, gran m. fl., der naturlig sådd genom 
fröträd icke lyckats? 
Yttranden om lärk av: KEY, v. KoCcK, BERG, BECK-FRIIS, FORSELL, SEGERDAHL 
och NONNEN. d 
297. Förhandlingarna vid det elfte allmänna svenska landtbruksmötet i Malmö 1865. Örebro 
1867, sid. 185—192. Tjugufemte Frågan: »Hvilka äro, i olika delar af vårt land, 
villkoren för en lönande skogshushållning, och hvilka trädslag hafva i södra delen 
af landet visat sig mest ändamålsenliga till odling af skog? 
Yttranden om lärk av: C. BECK-FRIIS, V. ESSEN, B. R. LENNSTRÖM, ÅA. H. SAND- 
BLAD och HEDLUND. 
Brukssocieteten. 
298. Allmänna sammankomsten den 2 juni 1874. Skogshushållning, yttr. av jägmästare 
BJÖRKMAN, Teknisk tidskrift 1874, sid. 123. 
Wermländska bergsmannaföreningen. 
299. Hvilka erfarenheter har man gjort vid odlingen af lärkträd såsom skogsträd. Werml. 
bergsmannaföreningens annaler 1877, sid. 25—30. Filipstad 1878. Yttranden av 
E. WorFF och C. G. WIKSTRÖM. 
300. Om odling af löfskog isynnerhet i ängs- och betesmarker. Werml. bergsm. fören. 
annaler 1878, sid. 11—14. Yttr. av C. G. WIKsTRÖM och E. GUIZETTI. (Om 
lärk, sid. 12—14). 
Bergshandteringens vänner i Örebro län. 
301. Sedan det blifvit visadt äfven i Sverige, att lärkträkol äro fördelaktiga på masugn, frågas 
om någon uppmärksamhet här i orterna egnats åt plantering af lärkträd? Blad f. 
Bergshandt. vänner i Örebro län 1881, sid. 180o—181. Yttr. av G. R. PRINZEN- 
CREUTZ och J. F.; ARPI 
Bergslagernas skogvaktareförbund. 
302. Har lärkträdet något högre värde såsom framtida skogsbestånd å större arealer. Skog- 
vaktaren 1893, sid. 17—18. Yttr. av FR. LOVÉN. 
303. Bergslagernas skogvaktareförbunds årsmöte i Västerås den 13 och 14 aug. 1909. Skog- 
vaktaren 1909. 3:dje frågan: Hvilka erfarenheter ha vunnits genom lärkträdens 
odling inom mellersta Sverige, och anses kultur af nämnda trädslag vara af eko- 
nomisk betydelse, sid. 333—334. Yttr. av O. HEDIN, A. G. EKBLOM, C. A. GU- 
STAFSSON, EDBERG, .THYR, PETTERSSON (Gisslarbo), BLIXT och AND. PERS. 
Västra Sveriges skogsmannaförbund. 
304. Protokoll vid Vestra Sveriges skogsmannaförbunds årsmöte i Uddevalla den 26 juli 1896. 
3:dje frågan: Har lärkträdet såsom skogsträd något större värde för framtida skogs- 
bestånd. Skogvaktaren 1896, sid. 220—221. Yttr. av L. OLÉN, W. THORBURN, 
L. J.; HALLGREN, C. NYSTRÖM och P. G. SIEURIN. 
305. Protokoll vid Vestra Sveriges skogsmannaförbunds årsmöte i Uddevalla den 26:e juli 
1896. 4:e frågan? Kan frö af tall, gran och lärkträd ligga ett år i jorden och 
sedan gro och uppkomma som plantor? Skogvaktaren 1896, sid. 221. Yttr. av 
O. J. LINDBERG, J. E. PALMÉR, H. D. BRUHN och P. ERIKSSON. 
306. Hvilka af våra vanliga trädslag bör man välja för skogsodling på de olika växtplatserna 
för att ernå ett godt resultat, såväl med afseende på växtligheten som virkets tek- 
niska värde. V. Sveriges skogsm.-förb. styrelseber., rev -ber. f. 1897, prot. vid års- 
mötet 1898, sid. g9—13. Yttr. av P. G. SIEURIN, E. R. BJÖRKLUND, ÅLFR. ÅN- 
DERSSON, C. A. HOLLGREN, V. HAMMARSTRAND och L. OLÉN. 
307. Är lärkträdet förtjen af odling i Sverige. V. Sveriges skogsm.-förb:s styrelseber., rev.- 
ber. f. 1898, prot. vid årsmötet 1899, sid. 11—15. Yttr. av V. HAMMARSTRAND, 
V. RHEDIN, L. J. HALLGREN, S. S. TYRÉN, O. J. LINDBERG, Ö. L. CARLSSON, 
CH. NILSSON, J. E. PALMÉR och L. OLÉN. Även i Skogvaktaren 1900, sid. 42. 
