FORM OCH FORMVARIATIONER HOS LÄRKEN. 899 
ningsförhållanden. Undersökes till en början sambandet mellan den 
därav karaktäriserade barkavsmalningen och mittbarkskvoten, visar sig 
barkens fyllighet ganska jämnt stiga samtidigt med denna senare. Kor- 
relationsfaktorn blir + 0,488. Detta skulle med andra ord betyda, att 
mittbarkskvoten till hälften av sitt värde bestämmes av barkens verkliga 
avsmalning. Den är således i lika hög grad beroende av andra orsaker, 
främst då naturligtvis av den förut omnämnda ansvällningen i de nedre 
sektionerna. Därmed ha vi fått ett något fastare grepp å mittbarkskvotens 
betydelse. Den är i ganska hög grad formangivande för barken. För 
en fullständig kännedom om barkförhållandena är den emellertid ej annat 
än i stort medeltal tillräcklig. För enskilda stammen fordras dessutom 
minst ännu ett mått. 
7ab. 206. Sibirisk lärk. Avsmalningsserier för barken, erhållna direkt ur 
materialet. 
Russian Larch. ”Taper-Series for the Bark, directly obtained from the Material. 
I 
Bia rak ov otal pro me, ov id 
: Mittbarks- | Bark-O0motient MM LH Oo KS av dbisS åt 
N a | Rigg LE 
kvot | | | | | 
IBark-Quotient | r | 2 3 | 4 | 5 6 7 ns RAR 
at the Middle] 2 SEND ; | 
of Stem 
tiondedelar av stammens höjd ovan brösthöjd 
Tenths of the Height of Stem above Breast-High 
| | | 
457 8or | 698 | 610 548 | 457 3685-1314 241 TI AOS 
| | | | 
536 860 | 779 | 695 616 556 450 01”"3751 200, 2rpru imo 
| 
652 915 |-853 | 789 |: 723 | 652 | 572 | 480 | 380 | 269 | I54 
Emellertid kan det knappast löna sig att utsträcka dessa spekulationer 
längre. Vi övergå i stället till framdeducerande av de slutgiltiga bark- 
serierna. För detta ändamål sammanslogos de olika barkserierna efter 
mittbarkkvoten till tre grupper, för vilka på samma sätt som förut skett 
med höjdklasserna, medelserier framdeducerades. Resultatet framgår av 
tabell 26. 
Kar. IV. Jämförelse mellan etropeisk och sibirisk lärk. 
A. Europeiska och sibiriska lärkens stamform ovan brösthöjd. 
I tabellerna 6 och 23 finnas de direkt ur materialet erhållna avsmal- 
ningsserierna för olika formklasser angivna. Serierna befinna sig emeller- 
tid ej i den form att någon direkt jämförelse kan erhållas. För detta 
ändamål borde. de nämligen hänföra sig till jämna formklasser av samma 
