916 L. MATTSSON. 
0,65, men växlande höjder, i andra fallet konstant höjd, 20 m, men 
växlande formklass. 
I 3 LJ fa I IE a RS SER SA 8 I 2 16 20 25 30 
Formtal för lärk -..... 533 491 470 458 453 446 
Förmtal för stall /.o. 538 502 483 473 464 459 
Förmklass ösa SOM 155 60 65 70 75 30 
Formtal för lärk ...... 304 1303 CMM24 1 458 > 4080 545 SOT 
Förmtal för tall os... BYS AVANT AST ATS - 52 558 569 
Efter den förut påvisade noggranna överensstämmelsen i avsmalning 
för tall och lärk hade man naturligtvis att vänta ungefär samma form- 
tal för båda trädslagen. De något lägre värdena för lärken härröra från 
den större rotansvällningen. 
C. Barkens kubikmasseprocent. 
Barkens kubikmassa kan erhållas ur följande formel: 
r 
bb 
= ES så 2 '2[279 + y | där L — stammens längd ovan brösthöjd, 
dy = brösthöjdsdiametern inom bark, 7 = barken vid viss höjd av stam- 
men i procent av dd, och 4 = diameterkvoten vid samma höjd å stam- 
men. Formelns sista led är strängt taget något oegentligt tecknat. Det 
innebär nämligen summan av uttrycket (279 + 7?), beräknat för var 
tionde procent av stamhöjden ovan brösthöjd, varvid det för bassektionen 
erhållna värdet endast ingår med sin halva storlek. 
2 
SR 
Nu betyder emellertid uttrycket — idealcylindern inom bark ovan 
4 
brösthöjd. Bortdivideras detta värde erhålles barkens absoluta formtal 
ovan brösthöjd: 
Detta formtal är som synes oberoende av stammens längd och dia- 
meter ochi bestämmes endast av << och qg . 2 7 kan emellertid även 
G 
b B 
skrivas Pp ” där 8 är lika med brösthöjdsbarken. Det vill med andra 
[4 
ord säga, att 7 är produkten av brösthöjdsbarkprocenten och barkkvoten 
vid . viss , höjd å stammen. Härav följer, att 9, såsom ju även var att 
