924 HENRIK HESSELMAN. 
eller trädplantornas utveckling ogynnsam riktning. När det gäller att i 
detta avseende undersöka humustäckets beskaffenhet, har jag ansett det 
vara av vikt att främst inrikta studierna på kväveomsättningen. Humus- 
täckets icke minst viktiga roll i skogsmarken är, att det innehåller ett 
kväveförråd, som genom åtskilliga processer så småningom kommer ve- 
getationen till godo. Då kvävet, åtminstone i en för växterna tillgänglig 
form, vanligen utgör minimifaktorn, som så att säga reglerar markens 
fruktbarhet, kan en studie av det organiskt bundna kvävets omsättning 
leda till en i växtfysiologiskt hänseende ytterst viktig uppskattning och 
värdesättning av markens beskaffenhet med hänsyn till de unga plan- 
tornas snabba och kraftiga utveckling. I en föregående, nyss publice- 
rad avhandling, »Studier över salpeterbildningen i naturliga jordmåner 
och dess betydelse i växtekologiskt avseende» ', har jag sökt ge en samman- 
fattande framställning av skogsmarkens kväveproblem. Jag har därför i 
efterföljande avhandling ej ansett mig behöva redogöra för de där med- 
delade resultaten, utan förutsätter, att dessa äro bekanta för läsaren. 
Vid de undersökningar, vilka behandlas i efterföljande avhandling, 
ha analyserna utförts av anstaltens kemistbiträden, i främsta rummet av 
fil. kand. GURLI LAURENTZ. Nitratbestämningarna ha, liksom förut, utförts 
med den kolorimeter, som tillhör Centralanstaltens bakteriologiska avdel- 
ning, vars föreståndare, professor CHR. BARTHEL, med stort tillmötes- 
gående låtit oss begagna denna på sin institution. Till honom och andra 
medhjälpare ber jag att få uttala mitt varma tack. 
Experimentalfältet 7/> 1917. 
+ Publicerad i samma häfte av anstaltens meddelanden som föreliggande avhandling. 
