SKOGSFÖRYNGRINGSÅTGÄRDERNA OCH SALPETERBILDNINGEN I MARKEN. 943 
föryngringsluckorna ha ständigt gett en mycket kraftig nitratreaktion, 
visande att en salpeterbildning försiggår i marken. Lactuca muralis och 
de båda Cäirszum-arterna äro likaledes nitratofila växter, deras salpeter- 
halt har emellertid icke undersökts. 
På fuktigare platser är örnbräken (Pieris aquilina) den vanligaste växten 
i luckorna. Den når ofta en rätt stor frodighet och är nog hinderlig 
SVS 
| 
| 
| 
Ur Skogsförsöksanstaltens saml. Foto av förf. 
Fig. 7. Föryngring efter blädning, där luckorna börja förena sig med varandra. Söder- 
manland. Högsjö sn. Fredriksbergsskogen. >?/. 1916. Nitrifikation i föryngringsytornas 
humustäcke. 
Regrowth after thinning at a spot where small clearings join one another. Nitrifying humus, 
för granarnas utveckling, som i de ståtliga ormbunkarnas skugga kunna 
bli ganska gängliga. Granarna ta sig dock alltid igenom. Under orm- 
bunkarna bildas en mera mullartad humus, vissa mullälskande mossor 
komma till utveckling, såsom Bryuwm roseum och Astrophyllum cuspi- 
datum. En salpeterbildning försiggår i marken, såväl Luzula pilosa som 
Rubus ideus visa å dylika platser en betydande nitrathalt. 
Vid Äs i Julita socken i Södermanland ha skogarna samma karaktär 
som å Högsjö. Barrblandbestånden äro väl slutna, mossorna utgöra 
