952 HENRIK HESSELMAN. 
funnit salpeterreaktion, varför det tydligen är fråga om en gynnsam- 
mare betingelse för salpeterbildningen i stubbens och det multnande 
virkets omedelbara närhet, än i marken i övrigt, som vanligen på 
dessa hyggen klädes med kruståtel (Azra flexuosa). Såväl bakteriologiska 
undersökningar som lagringsprov visa, att så är fallet (se tab. 13 nr 1). 
Denna olikhet mellan marken i stubbarnas omedelbara närhet och marken 
mellan stubbarna sammanhänger nog såväl med det multnande stubb- 
Ur Skogsförsöksanstaltens saml. Foto av N. SYLVÉN. 
Fig. 13. Vegetation å obränt hygge. AÅzira flexuosa bildar huvudmassan, Epilobium angusti- 
folium förekommer kring stubbarna. I bakgrunden avsvett hygge med Epilobium, Väster- 
götland. Hassle sn. Sundsmarkens krpk. ?9/. 1916. 
Vegetation on an unburnt clearing: the main part ensists of Aira fHexuosa; near the stumps occur Epilobium 
augustifolium. In the background a burnt clearing with Egilobium. 
virkets inverkan på nitrifikationen som med en ursprunglig, redan i be- 
ståndet förefintlig olikhet i humustäcket. Vi ha ju nyligen sett, att själva 
markbetäckningen företer avsevärda olikheter under och emellan träden. 
På de förra platserna förhärskar lingonris, på de senare blåbärsris. 
I analogi med dessa här nämnda iakttagelser finner man stundom, hur 
gamla multnande lågor inverka på hyggesvegetationen i nitratofil rikt- 
ning. På Sösjö kronopark, Bräcke revir, kan man sålunda iakttaga, 
att hallonplantorna växa på båda sidorna om gamla halvmultnade 
