954 HENRIK HESSELMAN. 
nitratreaktion, jordprov från samma lokal bildade under lagring bety- 
dande nitratmängder (se tab. 13 nr 2). Där marken ej blivit omrörd på detta 
eller liknande sätt, är i Ansjö kronopark kruståteln (Azra flexuosa) den 
dominerande hyggesväxten, nitrifikation saknas eller är ytterligt svag. 
Liknande observationer kan man nästan ständigt göra i våra skogar. 
Omkring skogskojorna har marken ofta blivit mer eller mindre omrörd. 
Samma karaktäristiska flora som kring rotvältorna finner man där, näm- 
ligen hallon och FEpilobium, i yngre stadium äro de konstant nitralhaltiga, 
i äldre ofta nitratförande. Kring skogsvägar, i synnerhet om de äro 
mera nyligen anlagda, återfinnes samma fenomen. De växter, som 
infinna sig pa den blottade och omrörda jorden, äromastan 
alltid nitratförande. I Ansjö kronopark finnas utmed skogsvägarna 
Luzula pilosa och Epilobium angustifolium. Lusula gav ännu i början 
av september (1916) stark nitratreaktion. 
I en föregående avhandling (HESSELMAN 1917) har jag visat, att den 
flora, som man vanligen träffar i grustag och på liknande lokaler, är en 
utpräglat nitratofil flora. Av de här nämnda observationerna framgår 
dessutom, att även en mindre omröring av de översta markskikten för- 
mår sätta nitrifikationen i gång under förhållanden, där den annars ej 
skulle inträda. Detta ger mig anledning att något redogöra för den van- 
liga markberedningens inflytande på kväveomsättningen. Mina studier 
i denna riktning äro visserligen ännu ej synnerligen omfattande, men ha 
dock ett visst intresse. 
En mycket belysande och intressant redogörelse för olika markbered- 
ningsförsök finner man i Skogsvårdsföreningens tidskrift, årgång 1911, 
författad av TH. GRINNDAL (1911). Då jag trodde, att dessa försök 
skulle erbjuda ett visst intresse även med hänsyn till frågan om kvävets 
omsättning i marken, vände jag mig till jägmästare TH. GRINNDAL 
personligen, som med största beredvillighet och älskvärdhet sände mig 
en redogörelse för sina försök å Öster-Rekarnas häradsallmänning. Samt- 
liga dessa voro förlagda till närheten av Skogshalls numera nedlagda 
skogsskola. 
Med ledning av den redogörelse, som jag på detta sätt erhöll, stu- 
derades dessa försök i okt. 1916. Det största intresset erbjödo några 
markberedningar, utförda med s. k: finnplog hösten 1912 eller 1913. 
En närmare detaljerad redogörelse återfinnes å sid. 1044. Som även fram- 
går av fig. 15 är försöket förlagt till ett hygge med en tät fröträdsställning 
av tall. Där markberedningsredskapet kraftigare rört om marken, upp- 
träda hallon och FEpzlobzum i markbetäckningen, yngre plantor gåvo ännu 
i oktober nitratreaktion. Där finnplogen återigen ej rört om marken, 
var markbetäckningen i det närmaste oförändrad och hade samma karak- 
