SKOGSFÖRYNGRINGSÅTGÄRDERNA OCH SALPETERBILDNINGEN I MARKEN. 1019 
skjuta fart, och om de förekomma tillräckligt tätt, kunna de förr eller senare 
bilda ett bestånd (se fig. 42). Dessa granplantors utveckling samman- 
hänger dock med humustäckets förvandling, en livligare omsättning måste 
inträda. Ännu har jag ej undersökt saken i detalj, men av mina observa- 
tioner synes framgå, att det ej fordras, att humuskvävet nitrifieras, ehuru 
utvecklingen på de marker, där detta äger rum, går hastigare än annor- 
städes. Där man på hygget har särdeles gott om dylika plantor och 
Ur Skogsförsöksanstaltens saml, Foto av förf. 
Fig. 44. Vällyckad tallplantering i mindre lucka i gammal granskog. Nitratofil hygges- 
vegetation. Lappland. Lycksele sn. Vänjaurträskliden. ?/. 1911. 
Successful pine-plantation in a small clearing in an old spruce-forest. Nitratophilous vegetation. 
där humustäcket snart omsättes, där har man ock all anledning att ta 
vara på vad naturen bjuder och låta dessa granar ingå i eller bilda 
det nya beståndet (se fig. 43). Svårigheterna ligga huvudsakligen i att 
få ett sådant bestånd fullt slutet; att genom hjälpplantering fylla ut före- 
fintliga luckor är emellertid en sak, som bör försökas. Om man härut- 
innan lyckas, beror mest på markens beskaffenhet och framförallt på 
kvävets omsättning. Där humuskvävet nitrifieras, äro utsikterna störst, 
ty där kan man även i relativt små luckor draga upp tall (se fig. 44). 
I senare tid har man, i synnerhet efter HOLMGRENS inlägg i frågan, 
