SKOGSFÖRYNGRINGSÅTGÄRDERNA OCH SALPETERBILDNINGEN I MARKEN, 1027 
tagas med marken för att befordra föryngringen, i det allra närmaste 
förknippade med markens tillstånd och dess sätt att reagera för ökat 
ljustillträde. I de jämförande studier, som hittills gjorts över denna 
fråga, har man ej tillräckligt noggrant skilt på marker av olika slag, 
varför betydelsen av olika markberedningsåtgärder ej tillräckligt tydligt 
kunnat framgå. Det skulle säkerligen vara en ganska intressant uppgift 
att med ledning av här vunna synpunkter granska resultaten av våra 
kulturförsök, framförallt i Norrland. En sådan undersökning skulle ej 
minst ur direkt praktisk synpunkt vara av stort värde. Jag hoppas att 
inom den närmaste framtiden kunna företaga en dylik studieresa, varför 
jag snart torde få återkomma till de här diskuterade problemen. 
Till slut torde det vara lämpligt att göra en helt kort sammanfatt- 
ning av dessa studiers viktigaste resultat. Jag inskränker mig härvidlag 
till våra barrskogar. 
I det humustäcke, som utbildas i våra mossrika barrskogar, 
sker ingen eller ock obetydlig nitrifikation eller salpeterbild- 
ning. Det organiskt bundna kvävet omföres ej längre än till 
ammoniak. « Detta "gäller även |våra vackraste och mest pro- 
duktiva barrblandbestånd. 
Huggningar, som åstadkomma ett starkare ljustillträde, ha 
ett starkt inflytande på kvävets omsättning. 
Där humustäcket är mera tunt och luckert, huvudsakligen bil- 
dat av mossor och barravfall, kan huggningen medföra en myc- 
ket livlig omsättning av humuskvävet till salpeterkväve, be- 
Foenderbliratparatbassansen medfört em radikal förändring 
ihumustäckets bakterieflora. 
Dar humustacketmmrametanrstarkt ranumusartat, inträder en- 
dast en livligare omsättning av humuskvävet, men någon nitri- 
fika tion, Intfadenkej: 
Arten av de förändringar, som humustäcket undergår, kan 
tillsent del bedöomasktavimarkvegetationn. Dar humuskvävet 
omföres till salpetetkvavertuppenbara sie nitratofila växter, 
hallon, Epilobium angustifolium, Årenaria trinervia, Galeopsis bifida, 
Senecio silvaticus, Rumex acetosella m. fl. Där humustäcket multnar, 
utan att humuskvävet omföres till salpeterkväve, blir krustå- 
teln (Azra flöéxuosa) den dominerande hyggesväxten. 
Kraftiga markberedningar, som förmå omblanda humustäc- 
ketimed mineraljotden multnande ris och virke, samt markens 
avsvedning framkalla en salpeterbildning även i ett starkt rå- 
humustäcke. 
Det förefinnes en nära parallelism mellan humuskvävets 
