OM TALLENS KNÄCKESJUKA. 1079 
av asp.! Den nyupptäckta Melampsora-arten giver ROSTRUP namnet JM. 
pinitorgua. 
Infektionen å tallen äger i naturen rum under knoppsprickningstiden, 
då de unga skotten sträckt sig så långt, att kortskottsbarren börja fram- 
träda ur lågbladsslidorna. Infek- 
tionsställena å skotten markeras 
snart av längsgående, blekgula 
till orangegula fläckar av oval 
eller utdragen elliptisk form (jmf. 
fig. 1). Tidigt framträda å dessa 
svampens pyknider som talrika, 
små, vårtformiga upphöjningar 
av något djupare gul färg. De 
gula fläckarna breda alltmera ut 
sig. Då flera infektionsställen 
ofta förekomma på samma skott 
— ända till 12 stycken av svam- 
pen framkallade sår ha av förf. 
iakttagits å ett och samma års- 
skott — sammansmälta härvid 
ej sällan två eller flera fläckar 
till en enda av stundom ganska 
betydande storlek (jmf. fig. 1 b). 
Svampmycelet uppbygges av 
fina, grenade, septerade hyfer, 
vars plasma innehåller talrika 
organgegula oljekorn; det är 
dessa sistnämnda, som under 
svampens första -utveckling be- 
tinga den utåt synliga gula fär- 
1 R. HARTIG, Die Aspe (Populus tre- 
mula) als Feind der Kiefern- und Lärchen- 
schonungen. Allg. Forst- u. Jagd-Zeitung. 
Frankfurt am Main, 1885, sid. 326. — 
Senare av KLEBAHN utförda infektions- 
försök hava visat, att såväl asp som även 
silverpoppel och hybriden dem emellan | 2 > " 
SE 2 SP Fig. 1. Tallskott med sår framkallade av knäcke- 
kunna tjänstgöra som värdväxt för svam- = än (AGE SÖN EO 
; : - sjuka (Melampsora pinitorgua); överst å b ha flera 
pens uredo- och teleutosporstadier. Jmf. 7 NS e ? 7 ) 
(3) sår sammansmält. Västergötland, Hassle sn, 
Ö. Ekenäs. 1  IOEG: [2]. 
(Kiefernsprosse mitVerletzungen hervorgerufen durch Kiefern- 
närmare H. KLEBAHN, Kulturversuche 
mit Pilzen. X Bericht. (1901). Zeitschr. 
j 4 C ; 4 S AS FaR 
f. Pflanzenkrankh. Bd. XII + CULIsSarE drehber /(Melamgsora finitorgua); ganz oben an & sind 
1902, sid. 39. mehrere (3) Wunden verschmolzen). 
