OM TALLENS KNÄCKESJUKA. 1091 
huvudskottet och ett eller flera sidoskott samtidigt vara skadade (fig. 13— 17). 
Då flera skott angripits och ersättningsskott senare komma till utveckling, 
bliver en krokvuxen, flerstammig, buskliknande tallplanta i regel följden av 
svampangreppet (jmf. fig. 16—17). Då blott huvudskottet skadas, tager 
oftast ett enda skott ledningen, i vanliga fall en av kransgrenarna i 
den översta grenkransen. En krök nedtill å stammen kommer då att 
i det längsta vittna om svampens ingrepp i den unga tallplantans skott- 
utveckling. Ur kortskott nedanför angreppsstället å det toppdöda års- 
skottet utvecklade långskott (jmf. fig. 18—19) äro en vanlig företeelse 
Foto av ÅA. WINBLADH. 
Fig. 12. Skaraborgs läns skogsvårdsstyrelses plantskola vid Mariestad, i förgrunden 
de av snö täckta plantsängarna, mitt på bilden ringbarkade aspar utefter den där 
gående landsvägen. Mars 1917. 
(Saatkamp des Waldpflegeamts des Läns Skaraborg bei Mariestad; im Vordergrunde die von 
Schnee bedeckten Pflanzenbeete, in der Mitte des Bildes ringförmig entrindete Espen längs der 
dort hinziehenden Landstrasse.) 
å de av knäckesjuka i toppen dödade tallskotten. Dessa nå dock i regel 
ej så stark utveckling, att de varaktigt ingripa i skottbyggnaden. Säl- 
lan eller aldrig taga de ledningen av plantans höjdtillväxt. 
träden. I. Barrträden. Stockholm 1916, sid. 234—235). Att efter tyskt mönster — 
»Kieferndreher> — genom översättning av svampens latinska artnamn bilda det svenska 
namnet »tallvridarer (FREDRIK LOVÉN, En parasitsvamp på tall. Tidskr. f. skogsh. 1875, 
sid. 28), måste betecknas olämpligt; den med svampens skadegörelse 3 tallen mindre väl 
förtrogne bibringas lätt av ett dylikt namn den felaktiga föreställningen, att en vridning av 
tallskottet blir följden av svampangreppet. Av samma anledning måste det svenska namnet 
»yridrost» (EINAR J. BERGGREN, Skogens viktigaste parasitsvampar. Skogsvårdsför. folkskr. 
n:r 30, sid. 3) anses förkastligt. 
