1092 NILS SYLVÉN. 
Å starkare skottaxlar äro svampangreppets verkningar vanligen mindre 
ödesdigra. Å något äldre plantor ser man därför mera sällan av svam- 
pen helt dödade skottoppar; endast de svagare sidoaxlarna kunna här 
möjligen råka ut för en dylik 
kalamitet (jmf. fig. 19). De 
starkaste årsskotten gå dock 
långt ifrån fria från sjukdo- 
men. Ensidiga, redan andra 
året läkta sår bliva å dessa 
i vanliga fall enda resultatet 
av svampangreppet (jmf. 
fig. 19 a). Stundom går dock 
såret så längt åt sidorna, att 
vävnader Ydödas i sådan ut- 
sträckning, att skottet vid 
sin fortsatta tillväxt krum- 
böjes kring såret. En S-for- 
mig böjning av årsskottet blir 
då här liksom 3å starkare 
andra-arsplantor den slutliga 
följden av svampangreppet. 
Uppstå flera sår nära var- 
andra på olika sidor av skot- 
tet, brytes detta lätt av (jmf. 
fig. 20); endast få eller inga 
levande vävnader finnas slut- 
ligen kvar a det genom 
svampsåren gående stam- 
tvärsnittet. Om såren sam- 
mansmälta runt om stam- 
Ur Skogsförsöksanstaltens saml. Foto av förf. men, torka naturligtvis de 
Fig. 13. Tallplanta med årets toppskott och tva av ovanför dem belägna de- 
de översta kransgrenarna helt eller i toppen dödade larna av skottet. 
av knäckesjuka. Västergötland, Finnerödja, L. Veller- Sjukdomens uppträdande 
vattnet. ""/1 1916. [54] å unga till något äldre tall- 
(Kiefernpflanze, der Jahrestrieb und zwei der obersten Haupt- plantor ute i kulturerna har 
äste ganz oder an der Spitze vom Kieferndreher getötet. Väster - lb lå å | 5 3 I 
götland, Finnerödja, L. Vellervattnet. !/,, 1916. ö mest latit tala om SIZ I 1tte- 
raturen. Svampens c2xoma- 
stadium uppmärksammades första gången i Tyskland år 1860 på tvenne 
skilda ställen i Hannover, dels i en 2 
3-arig tallkultur om 30 »Morgens 
(= cec. 8 har) storlek i Bovenden vid Göttingen, dels vid Winzenburg i 
