I 212 GUNNAR SCHOTTE. 
utom förekomma enstaka — tunnsådda buskar: en, hassel, rönn och Viburnum 
Opulus. 
Markprofilen visar 5 cm förna, 8 cm mull, 27 cm humusblandat grus och 
sedan stenblandat grus. 
Markvegetationen består av ris strödda—rikliga: blåbär rikligt i södra delen 
av ytan, lingon e. samt Lvycopodiuwm selago e. 
Gräs och örter förekomma strödda: Alchemilla sp., Anemone hepatica och 
nemorosa, Ånthoxanthum odoratum, Carex sp , Equisetum silvaticum, Fragaria vesca, 
Festuca ovina, Galium uliginosum, Geum rivale, Hypericum quadrangulum, Luzula 
pilosa, Majanthemum bifolium, Orobus tuberosus, Oxalis acetosella, Plantago major, 
Poa annua, Potentilla erecta, Polystichum spinulosum, Polvpodium drvopteris och 
phegopteris, Pteris aquilina, Pyrola rotundifolia och secunda, Ranunculus acris, 
Spirea ulmaria, Trientalis curopea, Veronica chamedrvs och officinalis, Viola 
riviniana och palustris. 
Mossorna äro strödda till rikliga: Astrophyllum sivaticum, Bryum roscum, 
Dicranum undulatum, Climacium dendroides, Ivlocomiwm proliferum Polyvtrichum 
commune Och juniperinum. 
Försöksytan 422 är uppskattad i ett 53-årigt aspbestånd vid Hörningsnäs 
i Södermanland. Ytans areal är 16 ar. I aspbeståndet äro insprängda några 
granar och björkar. Marken är en bättre typisk södermanländsk hagmark 
med rik örtrik vegetation. Gräs och örter äro strödda: Anemone hepatica 
förekommer s och Oxals acelosella t samt såsom enstaka uppträda: Anemone 
nemorosa, Carex muricata, Fragaria vesca, Luzula pilosa, Milium effusum, Orobus 
tuberosus och wvernus, Polypodium drvopteris, Polvstichum spinulosum, Pleris aquilina, 
Pyrola secunda, Samnicula europea, Veronica chamedrys och officinalis, Vicia se- 
puum och Viola riviniana. 
Mossorna förekomma rikligt, såsom Hvlocomium triquetrum +t-s och prolife- 
rum t, samt mera enstaka: AÅstrophvllum silvaticum och undulatum, Dicranum 
scoparium, Hvpnum velutinum, Plagiochia asplenoides, Ptilidium pulcherrimum, Radula 
complanata, Stereodon incurvatus och Thuidium abrietinum. 
Marken kan betecknas som frisk, utan att något fuktigt drag går igenom 
den. Här saknas också den för aspskogarna å fuktig mark ganska karaktäri- 
stiska Pvrola rotundifolia. 
Exempel på en äldre aspskog är försöksytan 379, som blott är en tillfällig 
uppskattning intill ytorna 377—78 av ett cirka 77-årigt aspbestånd å en 
areal av 18 ar, som dock med hänsyn till luckor reducerats till 14 ar. Mar- 
ken och markbetäckningen liknar också dessa ytors. Träden äro redan allt- 
för gamla och delvis rätt starkt rötskadade. 
Exempel på ännu äldre aspskog utgör den tillfälliga försöksytan n:r 137 
som uppskattades i maj 1909 å Jönåkers häradsallmänning Bl. II. Ytan är 
belägen söder om sjön Näsnaren, 800 m väster om Kulltorpsytan. Aspbe- 
ståndet växte å en hyggestrakt och hade genom statens revirförvaltning kort 
förut barkats för att förhindra uppkomsten av rotskott och för att således 
kunna föryngra området med barrträd. Som efterföljande mark- och stånd- 
ortsanteckning visar, kan området anses för särdeles god, typisk aspmark, där 
