1234 HENRIK HESSELMAN. 
under äldre tallar. En förklaring till dessa företeelser kan emellertid er- 
hållas genom ett noggrannare studium av markbeskaffenheten inom de 
olika delarna av en tallhed, framförallt en undersökning av själva humus- 
täcket. De senare årens undersökningar ha varit inriktade på att lösa 
denna fråga, men innan jag redogör för de därvid vunna resultaten, 
anser jag det lämpligt att först meddela några andra observationer an- 
gående markens beskaffenhet i tallhedarna. 
Kar. III. Kemiska analyser av marken i tallhedarna. 
Genom en kemisk analys kan man visserligen, såsom också TAMM 
(1917) framhåller i en uppsats, publicerad i föreliggande häfte av Med- 
delanden från Statens skogsförsöksanstalt, icke fastställa en jords pro- 
duktionsförmåga, men man kan genom en sådan vinna en viss inblick 
i dess egenskaper, utvecklingshistoria etc.' och i andra förhållanden, 
som ha betydelse för att bedöma dess värde såsom skogsmark. Jag har 
därför låtit utföra några analyser från skilda delar av det närmare stu- 
derade studiefältet å Fagerheden. Analyserna bestå dels i en under- 
sökning av de mineraliska beståndsdelar, som lösas vid provens kokning 
med 20 & saltsyra, dels ock i fullständiga analyser (bauschanalyser, se 
närmare TAMM 1917). 
Genom saltsyremetoden har jag sökt utröna, om det finnes några 
skillnader mellan sanden å de mera öppna, ännu obevuxna fälten och 
de redan skogbevuxna partierna. För att få fram de skillnader, som 
möjligen finnas, och på samma gång få en djupare inblick i markens 
beskaffenhet, ha, såsom det riktiga är vid skogsmarksanalyser, de olika 
skikten analyserats var för sig, sålunda blekjorden, rostjorden och den 
underliggande, ovittrade eller mycket svagt vittrade sanden. Åtta olika 
profiler ha på. så sätt undersökts, fyra från de öppna fälten, fyra från 
de trädbevuxna partierna. De mer detaljerade resultaten återfinnas i 
tab. I. Innan jag något närmare redogör för dessa, torde några 
anmärkningar böra förutskickas angående det sätt, varpå proven 
samlats. 
Sedan det översta, merendels tunna humustäcket avlägsnats, avjämnades 
den översta markytan med en kniv. Medels en i båda ändar öppen 
cylinder om 3 cms höjd, som nedpressades i marken, uttogs därefter ett 
jordprov om en liters rymd. På så sätt uttogs ett prov av de fem 
översta centimeterna av blekjordslagret. Därpå avlägsnades blekjords- 
lagret fullständigt inom en mindre yta, och på samma sätt som av blek- 
jorden togs ett prov av rostjorden. Därpa grävdes något djupare, och 
av den så gott som ovittrade sanden på 45 cms djup togs ett nytt prov 
