1268 HENRIK HESSELMAN. 
För åtskilliga år sedan (omkring år 1900) företog överjägmästare 
ANDERS HOLMGREN ett markberedningsförsök i en tallhed i övre delen 
av Älvsby revir utmed Pitälven. I marken plöjdes upp fåror med plog 
på ett avstånd av några meter från varandra. Någon inblandning av, 
humustäcket med sanden åstadkoms ej, utan följden blev endast, att 
humustäcket kom att orubbat övertäckas med blekjord. Hösten 1916 
hade jag tillfälle att iakttaga resultaten av dessa försök. Så vitt man 
kunde se, hade tyvärr ingenting vunnits. Inga tallplantor funnos på 
plogtiltorna, tallarna invid plogfårorna hade ej heller i märkbar grad 
ökat sin tillväxt. Resultatet måste sålunda, anses rent negativt. 
Orsaken härtill skulle jag vilja se däri, att humustäcket ej kommit att 
inblandas med den underliggande mineraljorden, endast en omstjälpning 
av den normala lagerföljden mellan sand och blekjord hade ägt rum. 
Jordprov från dessa plogtiltor visade ej ett spår till nitrifikation vid lagring. 
Med hänsyn till de stora möjligheter, som finnas för att få fart på de 
små tallplantorna å heden, ha kulturer från ekonomisk synpunkt ett 
underordnat intresse. Skola sådder eller planteringar användas, får man 
nog alltid lov att använda fylljord, helst då en kväverik torvjord. Kul- 
turerna å Östra Jörnsmarken äro, i betraktande av den sterila marken, 
ännu mycket vackra, men i förhållande till de kostnader, en dylik kul- 
tur drager, kan ju knappast resultatet anses glänsande. De förut ytterst 
långsamt växande tallplantorna växa nu däremot utomordentligt väl och 
det ser nästan ut, som om dessa ganska snart skulle komma att bilda 
ett väl slutet bestånd. På detta sätt kanske man kan få kostnaderna 
för torvtillförseln täckta. 
Tallhedarna höra till våra minst produktiva skogstyper, några dyr- 
barare åtgärder kan man svårligen kosta på dem. Genom att sköta 
markerna så, att man får upp ett väl slutet bestånd, kan man alltid 
hoppas på att förbättra marktillståndet. Humuslagret tilltar då och får 
en bättre beskaffenhet, fuktigheten i humustäcket höjes, mossor kunna 
invandra. Omsättningen kommer att förlöpa på ett för skogen gynn- 
sammare sätt, markens produktionsförmåga kan härigenom så småningom 
höjas. Det första villkoret härför är emellertid att frambringa ett någor- 
lunda slutet bestånd. Av allt att döma kan detta bäst ske genom att 
ge de talrikt förekommande små, men svagt växtliga plantorna bättre 
utvecklingsbetingelser. Detta kan åstadkommas antingen genom mark- 
beredningar eller genom att på lämpligt sätt tillföra skogsmarken kväve- 
haltig torvjord, som i smärre portioner nedgrävas i marken och blandas 
med sanden. 
