22 
vaadt. Mere end en Skibslængde kan man ikke se og undertiden 
ikke engang saa langt. 1 Maskinen er Dampen stadig oppe, thi 
man maa være klar til at slaa et Slag frem eller bak med kort 
Varsel, naar en Isflage pludselig dukker frem i Taagen og 
truer med at drive ned paa Roret og Agterstævnen, som er 
Skibets svageste Punkt. Taagen kan vare i mange Dage; men 
vi havde hidtil været temmelig forskaanede for den uvelkomne 
Gjæst, og først senere paa Touren lærte vi den at kjende til¬ 
bunds. Modsætningerne ere store heroppe, den ene Dag Sol¬ 
skin med Liv og Virksomhed, den næste Dag Taage med Uhygge, 
Stilhed og Kjedsomhed. 
Den 29. Juni krydsede vi en stor Bugt i Isen Øst for Jan 
Mayen; men da vi fandt tæt Is i Bunden af den, maatte vi 
vende om Syd efter for at komme udenom en stor mod Syd 
udskydende Isodde. 
Vi fulgte Iskanten Nord efter. Flagerne bleve her meget 
lave, saa at Randen kun var et lille Stykke over Vandspejlet, og 
Højden oversteg ikke en Fod. Denne ls maa sandsynligvis 
have været Vinteris eller Vaaris og ikke egentlig Polaris. 
Medens vi efter Bestikket den 28. og 29. Juni havde havt en 
Forsætning paa Grund af Strømmen i SV.-lig og S.-lig Ret¬ 
ning paa c. 27—28 Kvrnl. i Døgnet, saa viste Forskjellen mellem 
den observerede og den gissede Plads den 1. Juli en Forsæt¬ 
ning i NNO.-lig Retning af c. 16 Kvml., hvilket maaske kan 
have sin Grund i, at vi vare komne ud i varmere Vand, altsaa 
i den nordgaaende Strøm. Vandets Temperatur var nemlig 
denne Dag 5,0°—5,7°, medens det de foregaaende Dage inde i 
Isen havde holdt sig betydeligt nærmere ved 0°. Havvandets 
Farve var ogsaa blaa, naar vi vare ude af Isen, medens den i 
Isen i Almindeligbed var grøn. Det maa dog erindres, at man 
ikke af Forskjellen mellem den gissede og den observerede Plads 
kan komme til et nøjagtigt Fjendskab om Strømmen, thi under 
Sejlads i Isen variere Courser og Fart saa ofte og saa meget, 
at det er umuligt at føre noget nøjagtigt Bestik. Endvidere er 
