32 
det Sted, hvor Dyrene bleve skudte, og først den næste Morgen 
Kl. 4 naaede vi ned til Slæderne ; det var en langsom og be¬ 
sværlig Transport, Vandet gik os op over Knæerne og havde 
en Temperatur af 4°,6, hvad der ikke var saa særdeles varmt. 
Fødderne gled paa de glatte Sten i Elven, og denne gjorde 
mange store Krumninger. Vi ansloge den tilbagelagte Vej til 
godt to Mil. 
Kl. 4 var hele Landgangsexpeditionen samlet ved Slæderne, 
hvor vi spiste en i Forhold til vor Appetit meget sparsom Fro¬ 
kost. Efter et lille Hvil blev alt pakket paa Slæderne igjen, og 
Kl. 5 tiltraadte vi Tilbagetoget til Skibet, som vi naaede Kl. 7Ѵг, 
efter at vi havde tilbagelagt 7 Mil den Dag. 
Om Eftermiddagen kastede vi los fra Isen og krydsede 
Syd efter, men Taagen hindrede snart al Sejlads, og vi maatte 
igjen fortøje i en Flage, hvor vi bleve liggende det meste af 
den 22. 
Den 23. om Morgenen var det klart Vejr, saa at vi kunde 
faae Overblik over Forholdene. Syd paa vare Udsigterne ikke 
lyse, thi Isen laa tæt og sammenpakket. Da vi derfor syntes 
at se aabent Landvand inde i Mundingen af Franz Joseph 
Fjord, stode vi op mod Nordsiden af Fjorden. Det var Hensigten 
om muligt at finde en indenskjærs Passage Syd efter gjennem 
en af de sydlige Arme af Franz Joseph Fjord. Kl. 11 vare vi 
komne til Kanten af det Isbælte, bag hvilket vi havde troet at 
kunne se aabent Vand. Det viste sig imidlertid nu, at det, vi 
havde antaget for aabent Vand, var Luftspejling, idet Isen, naar 
et Par mindre Ilender undtages, laa ubrudt fra Cap Broer 
Ruys til c. 2 Mil Øst for В on te ko 0. Isforholdene inde i 
selve Mundingen af Fjorden kunde vi ikke se. Fra Bonteko 0 
Øst efter laa en Række større Istjælde, temmelig uregelmæssige 
og massive. Mellem og indenfor Istjældene var der lidt spredt 
Is, men ogsaa ad denne Vej var det umuligt for Øjeblikket at 
komme ind i Franz Joseph F j ord. 
Der var saaledes ikke andet at gjøre, end at arbejde os 
