36 
vor egentlige Virksomhed. Men Isforholdene i 1891 vare ogsaa 
saa ugunstige, som kun sjældent, idet Isbæltet dette Aar var 
meget bredere og holdt sig meget længere ud paa Sommeren, 
end det i Almindelighed er Tilfældet. 
I Scoresby Sund. 
Medens vi Lørdag den 2. August dampede ind i denne store 
Fjord, vare vi for første Gang begunstigede af et smukt, klart 
Vejr med Solskin. Man kunde mærke, at Landet gjorde sin 
Indflydelse gjældende, og at Polarisen med sine Taager, ialtfald 
foreløbig, laa bag os. Alle vare selvfølgelig paa Dækket for at 
nyde det storartede Panorama, der udfoldede sig for os. efter- 
haanden som vi kom ind i Fjorden. Paa vor Bagbords Side 
havde vi det høje Basaltparti, der danner Sydkysten af Scoresby 
Sund, og som en stejl, næsten nbrudt Væg i omtrent 15 Mils 
Længde bæver sig lodret op af Fjorden. Den Bratning, der 
vender ud mod Fjorden, er gjennemgaaende 2 — 3000 Fod bøj. 
Paa de mange horizontale Hylder, som Basaltfjældene paa Grund 
af deres Lagdeling altid frembyde, laa Sneen som hvide Linier 
paa den mørk-violette Fjældgrund. Over Bratningerne kom 
Plateauer, fyldte med Bræer og Sne, som efterhaanden gjennem 
Kløfterne og udover Bratningerne bevægede sig ned i Fjorden. 
Bag disse Plateauer bævede sig Fjældtoppe og Fjældkamme til 
en Højde af mindst 6000 Fod. De fleste af disse vare som 
overgydte med Is, hvis Overflade fulgte Formen af det under¬ 
liggende Fjæld. Hele dette Parti mindede meget om Disko 
Øens Syd- og Vestside. Yderst laa Cap Brewster med en 
lavere, plateauformet Udløber i Havet. Udenfor Cap Brewster 
stode mange Isfjælde paa Grund. Den mod Nord vendende, 
stejle Side af Forbjærget var Byggepladsen for Tusinder af 
Alker, hvis Excrementer farvede Klippen med store hvid- 
gule Pletter. Noget indenfor Cap Brewster ligger der en 
større, regenereret Bræ, som dannes, idet Isen fra det ovenfor 
