37 
liggende Plateau falder ned over Skraaningen og her samler sig 
i en Bræ, der igjen i flere Arme.glider nedefter og atter samler 
sig noget over Vandet, hvor den danner en forholdsvis stor, 
kalvende Bræ med lodret Kant. Kalvende Bræer er der mange 
af langs Sydkysten, men til at producere egentlige Isfjælde ere 
de for smaa. (Scoresbv antog, at selve denne Kyststrækning 
var en Hovedkilde for Isfjældene.) 
Tilhøjre for os laa Sydenden af Liverpool Kyst og 
frembød et helt andet Udseende. Ogsaa hér var der høje 
Fjælde, men disse bestode af Urfjæld og havde helt andre 
Former, nemlig spidse Toppe og takkede Kamme, fra hvilke 
Landet faldt jævnt ned mod Scoresby Sund. 
Bag dette Land saae man de lave Kyster af Jamesons 
Land som en mørkebrun Stribe, og langt inde i Fjorden laa 
et mægtigt Alpelandskab. Fjældtop hævede sig ved Fjældtop, og 
Solen skinnede paa de snedækkede Plateauer og Toppe; men 
for Enden af Fjorden saaes Intet uden Horizonten, og den lette, 
disede, blyblaa Tone, som laa over Fjældene, viste, at om 
Fjorden havde nogen Bund, saa maatte den ialtfald ligge 
langt inde i Landet. 
Det saae i Begyndelsen ud, som om der saa godt som slet 
ikke var nogen Is og kun meget faa Isfjælde i Fjorden. Efter- 
haanden som vi imidlertid efter Middag nærmede os Gap 
Stewart, saae vi flere og flere Isfjælde, ligesom der laa et tæt 
Bælte af Storis fra Sydenden af Liverpool Kyst forbi Mun¬ 
dingen af Hurry Inlet og videre Vest efter langs et Stykke 
af Sydenden af Jamesons Land. Det var saa tæt, at vi 
ikke kunde komme derigjennem med Skibet. Vi prøvede da at r 
komme Vest fra mellem Isen og Jamesons Land; men Isen 
laa for nær den lave, grunde Kyst, saa at vi ikke kunde komme 
imellem, og vi fortøjede derfor om Aftenen ved en Isflage om¬ 
trent 1 Kvml. fra Kysten. 
Da Isforholdene den følgende Morgen ikke havde bedret 
