45 
se dem. Vi saae, at vi maatte være overfor en eller flere Bræer, 
som fuldstændig havde opfyldt Fjorden med Kalvis. Stejle 
Fjælde havde vi paa alle Sider, saa at vi sejlede som i en 
Gryde. Da der ingen Teltplads var i Nærheden, og det efter- 
haanden viste sig umuligt at komme videre, vendte vi Kl. 7 om 
for at gaa tilbage til Begyndelsen af den lige Gneiskyst, hvor 
vi havde seet en Havn. Det var en Bugt, i hvilken der ud¬ 
mundede et Par mindre Elve. 
Den næste Formiddag begyndte det at klare op, og ved 
Middag kunde vi faae et nogenlunde Overblik over Forholdene. 
Vi kunde da se, at Fjorden strakte sig betydelig længere ind 
og endte med liere Smaaforgreninger, i hvilke der udmundede 
to eller tre Bræer, der sandsynligvis maatte komme fra Ind¬ 
landsisen. Det saae ligeledes ud til, at selve Indlandsisen stødte 
op til Fjældene i Baggrunden. Der laa imidlertid endnu Skyer 
og drivende Taager i Fjordens midterste Del, saa at det inderste 
Parti kun glimtvis kunde skjælnes. Bræerne havde fuldstændig 
fyldt den indre Del af Fjorden med Isfjælde og Kalvis, og det 
Hele laa som en samlet Masse. Disse Bræer maa derfor være 
meget produktive, eller ogsaa havde der, netop i Dagene før vi 
kom, fundet en større Udskydning Sted. Da vi saaledes vare 
forhindrede i at komme ind i Bunden af denne Fjord og tillige 
havde faaet Sikkerhed for, at der intet Udløb til Kysten kunde 
findes her, gik vi igjen ud af Fjorden. 
Det var nu blevet smukt Vejr med stærkt Solskin, og 
Toppene af Fjældene kunde sees. Paa den nordlige Kyst be¬ 
stod Bjergarten ved Vandet af Gneis, stærkt isprængt med 
Granater, og ovenpaa Gneisen laa Trap, som begyndte i 
en Højde af c. 1500—2000 Fod. Ogsaa paa Sydsiden af 
Fjorden bestode Fjældene af Gneis overlejret af Basalt, men 
Basalten laa her betydelig lavere. Ved et lille Næs omtrent 
Syd for vor Teltplads forsvandt Gneisen aldeles, saa at Fjældene 
videre Øst efter udelukkende dannedes af Basalt. 
Den maleriske Modsætning mellem Gneis- og Basaltland- 
