46 
skaber gjorde sig stærkt gjældende her. I den førstnævnte er 
der Afvexling, den ene Fjældtop ligner ikke den anden; Kysten 
er i Almindelighed indskaaret af srnaa Fjorde og Bugter, og 
hver Pynt, man kommer forbi, byder det spejdende Øje noget 
Nyt. Basalt derimod er altid ens; har man seet et Fjæld, har 
man seet dem alle. Et Landskab med Basaltfjælde kan tegnes 
med Passer og Lineal; Linierne ere rette, alle Vinkler ligestore, 
kort sagt, i Længden virker det trættende og ensformigt, og 
især fordi en saadan Kyst i Reglen er lige og ubrudt, saa at 
man kan overse 10—15 Mil paa engang. Som Baggrund for 
et Forgrundslandskab af Gneis, eller blandet med denne, kan 
Basalten derimod tage sig smukt ud med sin rødlig-violette 
Farve, sine dybe blaa Skygger og sine snedækkede Plateauer 
og Hylder. 
Om Aftenen ankom vi til Skibet. 
Den næste Udflugt gjaldt Fjorden, som Vest for Havnen 
gik ind i Landet. Den 11. August om Middagen gik vi fra 
Skibet med Dampbarkas og Slup. 1 den vderste Del af Fjorden 
var der mange Isfjælde af en imponerende Størrelse. Om 
Aftenen sloge vi Telt paa en noget fremspringende Odde mellem 
to Dalstrøg paa Nordsiden af Fjorden. Havn var der ingen af, 
saa at vi maatte ankre Fartøjerne op bag et lille Fremspring, 
hvor de laa temmelig udsatte. Vejret havde hele Dagen havt 
Føhnkarakter. Om Morgenen havde der over Fjældene hvilet 
den paafaldende dybe, mørkviolette Tone, som paa Vestkysten 
af Grønland er en sikker Bebuder af Føhn. Luften var om 
Formiddagen varm og trykkende, og smaa isolerede Skyer lejrede 
sig over Fjældtoppene. Kl. 11V 2 om Aftenen maalte vi en 
Lufttemperatur af 12°,1, Fjorden fik derfor Navnet Føhn fjord. 
Det havde hele Dagen været Stille, men om Aftenen begyndte 
det at blæse stivt ud af Fjorden. Fra det Indre af Fjorden 
kom Istjældene nu sejlende i stærk Drift udefter, og meget 
hyppigt kalvede de, maaske paa Grund af den høje Temperatur. 
En Gang hørte vi pludselig en stærk Brusen, der vedblev i 
