47 
længere Tid og lød omtrent som et Fjældskred. Det viste sig 
imidlertid at være et Vandbassin paa Toppen af et Istjæld, 
som pludselig havde skaffet sig Afløb ud over Kanten, hvor 
Vandet som en Fos styrtede ned ad den stejle Væg. Tiltrods 
for at Fjældskraaningerne fra Søen saae temmelig golde ud, 
fandt vi dog en temmelig frodig Vegetation op til 1000 Fods 
Højde. Der var de sædvanlige grønlandske, saakaldte Lyngsorter 
i tætte Masser. I Fordybninger, hvor Vandet havde staaet, og 
ligeledes langs Bækkelejerne , var der et fodtykt Tæppe 
af Mos. 
Begge Kyster af Fjorden vare som nævnt stejle og bratte 
og bestode forneden af Gneis med et Lag Basalt over. Øverst 
laa Bræ og Firnmarker. Basaltlaget var imidlertid her be¬ 
tydeligt tyndere og laa højere tilvejrs end i Gaasefjord. Det 
laa ogsaa, især paa Sydkysten, noget tilbage paa Gnejsfjældene, 
saa at der dannedes en stor Hylde for Bræisen. Det Hele 
havde omtrent følgende Profil. 
I den vestlige Del af Fjorden forsvinder Basalten fuld¬ 
stændigt fra Nordkysten, saa at Gneisen her gaar lige til 
Toppen, c. / i000 Fod. Paa Nordsiden fandtes et Par Dalstrøg, 
der strakte sig ind i Landet omtrent lodret paa Fjordens 
Længderetning. 
1 Løbet af Natten og den følgende Morgen blæste Føhnen 
endnu. Temperaturen i Luften var 13°. Da Vinden var saa 
stiv, at vi vanskeligt vilde kunne komme frem med den 
tungt lastede Baad paa Slæb, lode vi to Mand blive tilbage med 
Sluppen , medens vi med Dampbarkassen alene gik videre ind 
efter. Undervejs holdt vi Hvil ved en lille Pynt paa Nordsiden. 
