60 
Mudd erb ugt stod en Mængde lsfjælde paa Grund, medens 
de den Dag syntes tit være mere spredte ude i Fjorden. Ved 
Middagstid havde vi naaet Omdrejningspynten ved Sandstens 
Fjældene, Scoresby’s Gap Leslie. Nord herfor drejer Kysten 
omtrent retv. Nord i og danner en meget brattere og højere 
Skrænt med en bred, lav Forstrand. Skrænten er gjennemfuret 
af Vandløbene fra Snesmeltningen om Foraaret. Her saae tem¬ 
melig grønt ud, men Farven hidrørte vistnok hovedsagelig fra 
Mosser. Kysten bestaaer mest af Forvittringsprodukter fra Sand¬ 
stens Fjældene. Paa denne Kyst er der to store Bugter, i 
Bunden af hvilke man seer to Bræer, som imidlertid ikke naae 
Vandet. Den sydligste ender c. 1 Kvml. derfra, men den anden 
endnu højere oppe. Efterhaanden som vi kom frem, tiltog Is- 
fjældene i Mængde, vi talte paa engang et Par Hundrede. Om 
Eftermiddagen sloge vi Telt i Bunden af en lille Bugt. hvor 
Kysten begynder at tage en mere NV.-lig Retning. Pynten Øst 
for Bugten kaldte vi Bregnepynt, fordi Gand. Hartz her 
fandt mange af de smaa, vellugtende Bregner (Lastræa fragrans). 
Vi havde herfra en glimrende Udsigt til et storslaaet Panorama 
Nord for Teltpladsen. Paa Fjorden svømmede Masser af Is- 
fjælde af enorm Størrelse. Bag dem laa Oerne. Nogle af disse 
vare lave og flade som Øerne i en af Vestkystens Skjærgaarde ; 
men andre vare stejle, takkede Fjældkamme, ikke lidt min¬ 
dende om det bekjendte Fjæld, Redekammen, i Syd Grønland, 
og bag dem saae man et mægtigt Alpelandskab med skarpe, 
spidse Toppe, mellem hvilke den store Isfjord skar sig ind. 
Fra Bregnepynt drejer Kysten af Milnes Land NV. i, og 
paa denne Strækning ligger der et Par større lokale Bræer, som 
naae Vandet. Efter deres jævne Overflade at dømme, have de 
kun ringe Bevægelse. 
Den følgende Morgen gik vi videre. Fjældene paa Landet 
Nord for Øerne ere høje og stejle med spidse Toppe og Kamme. 
De hæve sig lige op fra Vandet, majestætiske, forrevne og fulde 
