67 
under ' Frysepunktet. Med stille Vejr vilde Fjorden, som var 
opfyldt af Isfjæjde og Kalvis, meget hurtigt kunne lægge til med 
.saøf megen .Nyis, at vi ikke kunde komme igjennem den med 
Dampbarkassen. I Ferskvandspytterne-havde vi allérede f Tomme 
tyk Is. Jeg turde derfor ikke udsætte os for at fryse inde saa 
langt fra Skibet og besluttede at gaa tilbage. 
Den 8. September stode vi over mod den sydlige Kyst for 
at omgaa Isfjældene, der laa tæt pakkede op mod den tidligere 
nævnte Øgruppe. Iler fik vi igjen stiv Kuling ud af Fjorden. 
Ved Middag tiltog Kulingen efterhaanden til en Storm, og vi 
maatte holde over paa Nordsiden for at faae saa meget Læ som 
muligt. Tiltrods for de mange Isfjælde rejste der sig meget 
hurtigt en usædvanlig svær So. Det blev værre og værre , og 
da vi vare bange for, at vi med Baaden paa Slæb ikke vilde 
kunne klare os, om det vedblev at friske, søgte vi med Vinden 
tværs at komme ind til et Dalstrøg paa Nordsiden, hvor vi bag 
en noget fremskydende Pynt fandt Læ. Det var paa høje Tid, 
thi Stormen rasede nu med fuld Kraft ude paa Fjorden, saa at 
Toppen blæste af Søerne, og bele Fjorden stod i en Fraade. 
Da Vinden om Eftermiddagen ikke vilde lægge sig, saa 
vi kunde komme vidére, sloge vi Telt paa Pynten, der blev 
kaldet S torm pynt. Vinden optraadte med Føhnkarakter og en 
Temperatur paa 6° og derover. Om Natten blæste det meget 
haardt. Den følgende Dag efter Middag gik vi videre udefter. 
Blæsten lagde sig, kort efter at vi havde forladt Teltpladsen, og 
strax efter fik vi Vind ind ad Fjorden ; det gjorde en betydelig 
Forskjel paa Temperaturen, som sank til 2 ’. Om Aftenen sloge 
vi Telt paa Halvøen, hvor vi havde efterladt Naturforskerne ; de 
vare nu inde i Bunden af Bugten, hvor de maatte hentes med 
Dampbarkassen. . Denne havde en Del Besvær med at komme 
derind, da der var dannet et temmeligt bredt Bælte af Kalvis- 
stumper og Nyis. 
Om deres Ophold her meddelte Cand. Hartz og Deichmann 
følgende. Efter at vi havde forladt dem den 5. om Morgenen, 
5 * 
