80 
Nytte af i Retning af fersk Kjød under Overvintringen, var 
Sælerne. Da Isen havde lagt sig fast over hele Fjorden, lod 
jeg vor Grønlænder sætte Sælgarn paa forskjellige Steder. 
Disse Garn sættes under Isen, i Nærheden af Pynter, Skjær, 
eller grundstødte Isfjælde, hvor Isen paa Grund af Tidevandet 
brydes, saa at der opstaar Revner, til hvilke Sælerne søge for 
at aande. Naar Sælerne komme i Garnene, hildes de deri, 
saa at de ikke kunne komme op til Aandehullerne, hvorved 
de kvæles eller drukne. Garnene røgtes med en eller to 
Dages Mellemrum efter Omstændighederne. Naar Sælerne om 
Foraaret begynde at gaa op paa Isen, giver Garnfangsten ikke 
mere noget Udbytte. Vi fangede ialt henved en Snes Sæler, 
med en enkelt Undtagelse (en spraglet Sæl) var det altid de 
sædvanlige Fjordsæler (Netsider). 
I Havnen og langs Kysterne blev der Vinteren igjennem af 
Naturforskerne foretaget Skrabninger under Isen. Havfaunaen 
var imidlertid meget fattig. Medens man paa Vestkysten i Reglen 
hurtigt faaer Skraberen fuld af Søpindsvin, Søanemoner, Sø¬ 
stjerner o. s. V., maatte man her være glad for en enkelt lille 
Orm eller Musling. Tanglopperne, som paa Vestkysten optræde 
i saadaune Mængder, at man som hekjendt bruger at lade dem 
skelettere Kranier og lignende, fandtes her saa sparsomt, at de 
fangne Sæler kunde sidde mange Dage i Garnet uden at blive 
«rejeædte». Maaske er denne Fattigdom i det lavere Dyreliv 
begrundet i, at vi vare saa langt inde i Fjorden-, hvor Vandet 
især om Sommeren paa Grund af Elve og Is bliver temmeligt 
fersk i de øvre Lag. 
Under Vinteropholdet lagde vi hyppigt Mærke til den store 
Forskjel, der er paa Modtageligheden for Kuldefornemmelser 
med klart Vejr og med overtrukken Himmel. I stille Vejr kan 
man med samme Temperatur føle det koldt i klart Vejr, men 
derimod mildt med overtrukken Himmel. Det er den store Ud- 
straaling, som finder Sted i klart Vejr, der foraarsager denne 
Forskjel. Ogsaa paa Isens Beskaffenhed har denne Omstæn- 
