92 
ligste ud i Rype fjord og den nordligste i dens Fortsættelse 
Nord efter, medens den midterste fortsattes i et Dalstrøg Øst 
efter og rimeligvis maa staa i Forbindelse med en af de større 
Bræer, der paa Renlandets Nordside falde ud i Nordvest¬ 
fjord. Den Arm af Bræen, som gik Nord efter, var øjensynlig 
Hovedarmen, men hverken denne eller den sydlige syntes at 
være synderlig produktive, ialtfald i Yintermaanederne, idet der 
kun laa ubetydelig Kalvis foran Brækanten. 
Paa Rypefjordens Østside og den nordlige Del af Vest¬ 
siden, ligesom i Fjordarmen Nord efter, var Bjergarten Gneis, 
medens den mellemste Del af Vestsiden bestod af en rødlig Bjerg¬ 
art, som viste sig at være det samme Conglomérat, der danner 
Røde 0. Syd for dette Parti strakte sig en Slags Halvø ud, 
der ved en lav Tange, rimeligvis en hævet Havstok, stod i For¬ 
bindelse med Landet Vest for. Denne Halvø danner Adskillelsen 
mellem Rype f j ord og И a r e f j o r d. 
Stedet var meget frodigt, og den bidende Vind, som jævnlig 
blæste ud fra Bræen, havde fejet meget af Sneen bort, saa at 
endog den bare Sten paa sine Steder stak frem paa Toppen af 
Fjældkullerne. Blaabærlyng og Pilekrat stod knæhøjt under 
Sneen i Lavninger, og vi fandt saa meget Brænde i Form af 
Birke- og Pilestammer, at vi kunde koge vor Mad derved og 
spare vor Sprit. Som Prøve hjembragte vi et Par Stammer af 
Tykkelse som en Mands Arm, de lykkeste Stammer af Dverg- 
birk, som hidtil ere kjendte. Mængden af disse Stammer, der 
i Reglen vare udgaaede og fortørrede, viste, at der i lange 
Tider ikke bar været Eskimoer paa dette Sted, da de ellers 
rimeligvis vilde have brugt dem til Brændsel. 
Solen smeltede i disse Dage rask væk paa Sneen herinde, 
og da der paa Grund af Blæsten paa sine Steder kun var et 
tyndt Snelag paa Bakkekammene, dannede der sig hurtigt sne¬ 
bare Pletter, der yderligere befordrede Formindskelsen af Sne¬ 
mængden. Denne Formindskelse bestod vistnok hovedsagelig i 
Fordampning, da der ikke saaes Spor af rindende Vand. Hvilken 
