99 
vi kunde fortsætte Rejsen. Vi fulgte langs Nordsiden af Fjorden, 
der nu var temmelig ren for Isfjælde i Modsætning til den fore- 
gaaende Sommer, da den omtrent var fuldproppet ud til Mun¬ 
dingen. Kun i Bugten paa Vestsiden af Flade Pynt var der 
en større Samling Isfjælde. 
Næste Morgen sloge vi Telt ved en Pynt paa Nordsiden, 
som stak temmelig langt ud. Før vi prøvede at gaa videre, 
vilde jeg have et Overblik over Forholdene indefter fra en nær¬ 
liggende, lille Fjældhumpel. Det viste sig da, at Fjorden fra 
Pynten og ind til Brækanten for en Del var opbrudt ved Bræens 
Udskydning, og at der laa megen Kalvis paa hele dette Stykke. 
Der var saaledes tydelige Tegn paa, at Bræen allerede havde 
begyndt sin Sommervirksomhed, og denne kunde ubetinget ventes 
at tiltage i Styrke Dag for Dag med det milde Vejr, det nu var 
faldet ind med. 
Da vi om Morgenen den 10. Maj fortsatte Rejsen, viste det 
sig, kort efter at vi havde forladt Teltpladsen, at Bræens Liv¬ 
lighed allerede var saa stor, at der endog herude, omtrent 10 
Kvml. fra Brækanten, i Løbet af de sidste 24 Timer var dannet 
høje Volde af Skrueis og store, aabne Render, hvor der før 
havde været jævn, fast Is. Jeg ansaae det under disse Om¬ 
stændigheder ikke for raadeligt at gaa længere ind; saafremt 
Fjorden blev upassabel, hvad der ikke hørte saa meget til, 
vilde vi blive afskaarne fra Tilbagevejen, idet Kysterne vare 
stejle og utilgængelige, og en Marsch paa Landet langs Kysten 
umulig. Resten af Dagen benyttedes til forskjellige Under¬ 
søgelser og Udflugter i Nærheden. Af disse fremgik det, at der 
foruden llovedbræen, som kommer fra SV., udmunder en mindre 
NV. fra kommende Sidebræ i Bunden af Fjorden ; denne sidste 
maa, ligesom Rolige Bræ, skyde sig et langt Stykke frem, 
indeklemt mellem Nunatakker. Fjældtoppene herinde paa Nord¬ 
siden af Hovedbræen vare meget høje (7000 — 8000 Fod). Læn¬ 
gere inde saaes endnu nogle Nunatakker, af hvilke de inderste 
7 * 
