103 
den forste Blomst , en Saxifraga oppositifolia , og et Par Dage 
efter fandtes ogsaa Pilen i Blomst. 
Den 26. Maj fejrede vi Deres Majestæter Kongens og Dron¬ 
ningens Guldbryllnpsdag med en lille Højtidelighed, idet vi paa 
denne Dag toge de af os undersøgte Landstrækninger i Besid¬ 
delse for den danske Stat. Der blev flaget fra Skibet og fra 
Stationen; i Varden ude ved Indløbet til Havnen blev nedlagt 
et Dokument. I en af Vardens Sten blev endvidere indstøbt en 
Guldmønt med Kongens Billede. Festen afsluttedes med et 
Festmaaltid saavel ombord i Skibet som paa Stationen. 
.Som det vil erindres, bleve vi paa vor første Baadtour til 
Gaasefjord i August 1891 af de tæt pakkede Kalvismasser for¬ 
hindrede i at komme ind til Bunden, men maatte nøjes med 
fra et Punkt i den ydre Del af Fjorden at skitsere den indre 
Del. For at fuldstændiggjøre Kaartet, og for tillige at anstille 
andre Undersøgelser, blev der foretaget en Bdie Slædetour til 
denne Fjord. 
Den 27. Maj afgik Lieut. Vedel, Cand. Hartz og 3 Mand paa 
denne Expedition. 1 ) Allerede den første Dag, da de fra Stationen 
gik over til Gaasepynt, fik de at mærke, at Føret nu var be¬ 
gyndt at blive meget daarligt. Sneen var los og vaad, tiltrods 
for at det frøs et Par Grader; Snesko og Slæder sank 6—8 
Tommer ned. Udfor Gaasepynt passeredes en Del større Is- 
fjælde. . Nogle af disse vare meget revnede og saae ud til at 
være ifærd med at falde fra hinanden i Smaastykker ved de af- 
vexlende Temperaturer, der havde hersket i denne Tid. Enkelte 
havde store Porte og Huler, i hvilke der hang et Gitter af 
lange, funklende Istappe. 
Man fulgte langs Nordsiden af Fjorden, der paa hele det 
første Stykke havde samme Karakter som Føhnfjord med 
høje bratte Fjældplateauer, adskilte ved enkelte Dalstrøg. Medens 
vi paa de to tidligere Toure gjennemgaaende havde havt klart 
1 ) Meddelelserne om denne Tour ere efter Lieut. Vedels Dagbogsoptegnelser. 
