dannes i klar Luft ved streng Kulde, almindeligvis er haard. 
Ligeledes er Isen under den blanke Plade altid blødere end 
under de andre. Den frie Is er den lmardeste. Nr. 16. For¬ 
søget begyndte Kl. IOV 2 Em.; det var stille Vejr. indtil Kl. 2 
Fm., da begyndte en stiv Føhnvind. Nr. 17. Himlen var en 
Tid bedækket af et ganske tyndt Skyslør. 
Nr. 18 anstilledes for at se hvilken Indflydelse Solstraalerne 
havde paa Isdannelsen. Forsøget begyndte Kl. IOV 2 Fm. og 
sluttede Kl. 2 l /s Em. Solstraalerne faldt dog saa skraat ned 
paa Karret, at de ikke kunde ramme hele Overfladen af 
Pladerne. Isens Tykkelse maalles derefter paa 3 Steder, 
nemlig 1) paa den Kant der var fuldstændigt beskinnet af Solen, 
altsaa den der var længst fra Solen, 2) paa Midten og 3) i 
Skygge. Resultaterne vare : 
Fri Is i Karrets Midte 3,:3 cm 
Sort Plade. 1) Sol 2,45 21 Midte 2,60 3) Skygge 2,65 
Blank — . - 2,80 — 2,55 — 2,60 
— — med 0,5 cm Is - 2,70 — 2,45 — 2,30 
— — tyndt Lag Sne - 2,80 — 2,75 — 2,35 
I Karret selv, som stod nede i Sneen paa Isen, havde der 
ikke dannet sig Is paa Bundens Midte, men derimod paa Siderne; 
kun paa den Side, der vendte mod Solen, var Isen smæltet indtil 
c. 1 Fod fra Bunden. Langs Karrets nedre Kant sad der en 
tæt Række fine, smukke Isblade, indtil 10 cm lange og 3 cm brede. 
De stode op mod Midten af Karrets Overflade, men mellem hver¬ 
andre, uden at noget bestemt System kunde spores. 
Nr. 19. Islaget dannede en Hvælving over Vandet i Karret. 
I Midten fandtes et l cm højt, luftfyldt Rum under Isen. Nr. 20. 
Isen hvælvet; den var meget haard og glasskjør, især paa 
Overfladen. 
Nr. 21. Karret var blevet utæt. Resultaterne ere derfor 
ikke medtagne i Tabellen. Nr. 22. Snelaget paa Skaalen var 
maaske noget for tykt, saa at det bar virket isolerende. Der 
