205 
Det var derfor ogsaa muligt, at den varme Atlanterhavs- 
strøm, som løber op gjennem den østlige Del af Davis Strædet 
og Baffin s Bugten, kunde fortsætte sin Vej Nord paa 
gjennem Smith Sund, Kennedy- og Robeson Kanal og 
derefter bøje mod Øst, Nord om Grønland og atter løbe Syd 
paa langs Østkysten. 
Observationerne saavel i de sidstnævnte Egne som i Far¬ 
vandet mellem Spitzbergen og Grønland ere imidlertid endnu 
for faa, til at man kan fastslaa noget herom med Sikkerhed. 
Af andre Resultater skal jeg endnu nævne, at, sammen¬ 
holder man vort Tværsnit D med Mohn’s Tværsnit XIX, synes 
det, som om Polarstrømmen, der i Tværsnit I) sees i to halv¬ 
vejs adskilte Partier, et østligt og et vestligt, under sit Løb Syd 
efter afsætter en Arm, det østlige Parti i Tværsnit Z>, som 
sænker sig i Dybet mellem Jan Mayen og Spitzbergen, 
Nord for den af Mohn angivne Tværryg. 
Den anden Arm, det vestligste Parti i Tværsnit D, 
løber derimod videre Syd paa langs Grønlands Østkyst, indtil den 
drejer Øst over gjennem Jan Mayen Renden NO. for 
Island og sænker sig Øst for Island, hvor den møder Golf¬ 
strømmen, temmelig brat under denne. 
Nord for den mellem Island og Grønland liggende Ryg er 
der, naar man er udenfor Irminger Strømmens Omraade, 
overalt negative Temperaturer ved Bunden. Paa selve Ryggen 
kan der midt i Strædet ligge et tyndt Lag af koldt Vand paa 
Bunden, saaledes som det fremgaaer af Krydseren « Fylla » s 
Observationer i 1877 x ) ; men Syd for Ryggen er der kun 
positive Bundtemperaturer. Saaledes traf Krydseren « Ingolf » 
i 1879 kun varmt Vand ved Bunden Vest for 29° V. Lgd. og 
Syd for 67° Br. 
Over Ryggen kommer saaledes Hovedmassen af 
1 ) N. Hoffmeyer: Havets Strømninger ved Island. Geogr. Tidsskrift 2. Bd. 
1S78 Tavle IV. 
