302 
i Telt mange andre Steder rundt omkring i Fjordene. Telt¬ 
pladserne ligge i Reglen altid paa lave Pynter eller Odder, hvor 
Isen paa Grund af Strømmen hurtigst vil bryde op, og hvor 
derfor Foraarsfangsten først kunde tage sin Begyndelse. 
Teltene have været af sædvanlig grønlandsk Construktion, 
bestaaende af et indre Skelet af Træ, over hvilket der var lagt 
Skindbetræk. Den nederste Kant af dette holdtes ned til Jorden 
af store Sten. Disse Sten, der paa Grund af Teltets Form kom 
til at ligge i en Kreds, kaldes i Almindelighed Teltringe og ere 
de eneste Vidnesbyrd, der blive tilbage, naar Teltet tages bort. 
Disse Teltringe fandt vi som nævnt i Mængde. Paa to Und¬ 
tagelser nær vare Teltringene kredsrunde og havde en Diameter 
af 10—12 Fod, paa et enkelt Sted (Syd Gap) 15—16 Fod. Den 
bageste Halvdel af Telte t, der havde dannetBrixen, var ved en Række 
Sten adskilt fra den forreste Halvdel, der i Reglen var brolagt 
med flade Sten, undertiden med en Gang i Midten. Den bageste 
Halvdel var ikke belagt med Sten, thi her havde man enten 
havt en Brix af Brædder, eller man havde spredt Lyng og der¬ 
over Skind. 
De to Undtagelser dannedes af de tidligere nævnte firkantede 
«Teltringe» paa Danmarks 0, der kun i Formen afveg fra de 
andre, medens Arrangementet indvendigt forøvrigt var det samme 
som ved de runde Teltringe. 
Medens runde Teltringe fra ældre Tider trælfes overalt paa 
Grønlands Vestkyst, kjender jeg intet Exempel paa, at man der 
har fundet firkantede 
Teltringe af eskimoisk 
Oprindelse. 
Det er en meget 
almindelig Leg blandt 
de forskjellige Eskimo¬ 
stammers Børn, at de 
læt^'e Sten i Række Fig,4< Plan af eskimoiske Teltringe ved Hekla Havn. 
paa Jorden, saa at de danne Contouren af en Konebaad med 
