303 
Tofter, eller en Kajak med sit Hul. Indenfor disse Stenrækker 
sætte saa Børnene sig og lege, at de ere ude at sejle. Paa 
samme Maade markere Børnene smaa Telte, hvad vi ofte saae 
Exempler paa. Jeg er derfor tilbøjelig til at antage, at de to 
firkantede »Teltringe« paa lignende Maade skulle betegne et 
Vinterbus og hidrøre fra Børnenes Leg, tilmed da Dimensionerne 
ere saa smaa (5Ѵг Fod x 7 Fod). Da jeg imidlertid ikke har 
nogen Sikkerhed for denne Antagelses Rigtighed, har jeg fore¬ 
trukket at betegne de omtalte Stensætninger som Teltringe, da 
hele det indre Arrangement aldeles svarede til de runde Teltringes. 
Af de fundne Fangstredskaber, Knogler o. s. v. fremgik det, 
at Eskimoerne havde jaget og kunnet fange efternævnte Dyr: 
Bjørne, Rener, (M o sku s oxer?) , Ræve, Harer, V ar¬ 
hvaler, Sæler, alle Slags Fugle og Lax. 
Endvidere er det sandsynligt, at de ogsaa have fanget større 
Hvaler, thi saa godt som ved alle Ropladserne laa Knogler af 
store Hvaler i Mængde, deriblandt rimeligvis ogsaa af Barde¬ 
hvaler. Ligeledes fandtes saadanne Steder Kjødgrave af saa store 
Dimensioner, at de sandsynligvis maa have været brugte til 
Opbevaring af Hvalkjød. At det udelukkende skulde have været 
»Drivhvaler« o: døde Hvaler, som Eskimoerne have faaet fat i, 
er næppe rimeligt, da Hvalknoglerne forekomme paa saa mange 
Steder. Hvalfangst fra Konebaade drives ogsaa af de fleste 
Eskimoer langs Amerikas Nordkyst ligesom Angmagsalikerne 
kjendte Hvalfangst. Hvorvel vi ikke fandt nogen større Harpun 
eller lignende, som kunde tjene som direkte Bevis, nærer jeg 
ingen Betænkelighed ved at tro, at de store Hvalknogler ved 
Bopladserne hidrøre fra Hvaler, som ere dræbte af Eskimoerne. 
Hvalrossen forekommer i Mundingen af Scoresby Sund. 
Der blev fra «Hekla» seet et Exemplar i Hurry Inlet. Derimod 
findes den næppe i de indre Fjordarme. Det er muligt, at dette 
Dyr ogsaa har været fanget af Beboerne af Cap Stewart, men 
