305 
Moskusoxen er optraadt saa talrigt i Scoresby Sund, dengang 
Eskimoerne boede der, som den nu gjør; thi ellers vilde dette 
Dyr med sit varme, bløde Skind, sine store Horn og sit ud¬ 
mærkede Kjød sikkert have været ligesaa ivrigt efterstræbt af 
dem, som det nu er af Eskimoerne i Amerika; men i saa Fald 
maatte man formentlig ved Hustomterne have fundet Vidnesbyrd 
derom, ligesom man nu finder Renhorn, Bjørnekranier o. s. v. 
i Mængder. 
Det vigtigste Befordringsmiddel for Beboerne af Scoresby 
Sund har været Hundeslæden. De 8—9 Maaneder af Aaret, fra 
Slutningen af Oktober til Slutningen af Juni og undertiden 
længere, dækker Isen over hele Fjordsystemet, og al Samfærdsel 
og Jagt, naar denne ikke indskrænkede sig til den nærmeste 
Omegn af Bopladsen, maatte ske ved Hundeslæde. Af Slæderne 
fandt vi kun de Benskinner, med hvilke Slædemederne have 
været beslaaede for at glide lettere, men disse Slædeskinner 
fandt vi ogsaa overalt. De vare alle usædvanlig- brede, hvad 
der viste, at Eskimoerne havde været nødsagede til at antage 
denne Form paa Grund af den store Mængde løs Sne, der hele 
Vinteren dækker Fjordisen, særlig i de indre Farvande. 
Af 28 forskjellige Stykker 
a 
Slædeskinner vare de fem af 
Narhvaltand og havde en 
Bredde af c. 5 cm . Resten var 
af Hvalben ; af de sidste 
havde nogle en Bredde af 
7—8 cm -, de øvrige af 5—6 cm , 
De vare paasatte i Stykker 
(det længste, vi fandt, var c. 
40 cm - langt) med Trænagler, 
af hvilke flere endnu sade i 
Skinnerne. Hullerne til Trænaglerne vare borede med Drillebor 
og havde en Diameter varierende mellem V 2 og l cm . De vare 
borede skraat mod hinanden for bedre at holde Skinnen ind til 
5. Brudstykker af Slædeskinner. 
a af Hvalben, b af Narhvaltand. 
XVII. 
20 
