310 
skaftet. Omtrent samme Form men mindre Længde har 
Resten af Benspidserne. Den mindste (Fig. 9 c) har følgende 
Dimensioner: Længde 11 cm , Bladets Længde 5 cm , Bredde 2 СШ . 
Skaftet har en Længde af 4 cm og ender med et lille Bryst for 
Pileskaftet og en 2 cm lang Tap. 
Paa 6 af disse Pilespidser er der paa den tilspidsede, 
bageste Ende, som skal befæstes til Pileskaftet, udskaaret lige¬ 
som to Brudstykker af venstreskaarne Skruegjænger. De sidde 
diametralt modsat, og hver af dem gaaer knap en halv Omgang 
rundt. Saadanne Tilløb til Skruegjænger findes ogsaa paa 
gamle Pilespidser fra Vestkysten, undertiden to Par over hin¬ 
anden og i enkelte Tilfælde endog en fuldstændig udført Skrue¬ 
gang paa flere Vindinger. Skruegjængerne ere saa godt som 
altid venstreskaarne, og det er ogsaa det, der vil falde nemmest 
for Haanden, naar man skal forfærdige en saadan Pil; idet man 
holder denne i venstre Haand og Kniven i højre med Eggen 
skraa paa Yderkant af Pilen. Ved en drejende Bevægelse af 
Pilen vil Kniven skjære en venstreskaaren Skruegang. Hvis 
man holder Pilen i højre Haand og Kniven i venstre, altsaa er 
kejthaandet, bliver Skruegangen højreskaaren. 
Ingen af disse Pilespidser have Modhager; det er sandsyn¬ 
ligt, at de ikke have siddet synderligt fast i Pileskafterne, men 
at de vare beregnede paa at brækkes ud af Skaftet og blive 
siddende i Saaret paa det anskudte Dyr, saaledes som det 
brugtes af Eskimoerne ved Point Barrow og paa Grønlands 
Vestkyst. 
Fig. 10. Stumpe Benpilespidser V 2 
Af stumpe Pilespidser (Fig. 
10) fandt vi 4. De bestaae af 
et lille Stykke tilspidset Ben 
eller den yderste Ende af en 
Rentak. Bagtil ere de skraat 
afskaarne og ved Knivsnit gjorte 
ru for at give Anlæg for en 
tilsvarende skraa Flade paa Pile- 
