323 
Skifer og forsynet med Eg paa den ene Side (Fig. 21 d). Ryggen 
af Bladet blev indsat i Spalten eller Udskjæringen i Skaftet og 
fastholdtes lier enten ved Nagler eller ved Surringer, til hvilke 
Huller og Fordybninger sees i Skafterne. Benskaftet har et 
Hul i den bageste Ende, som om det var bestemt til en Snor. 
Undertiden vare Knivskafterne ogsaa dannede af to Stykker 
Renhorn, der vare ligedannede og bleve nittede sammen. 
Foruden Knive have Eskimoerne af Værktøj havt Drillebor 
og Øxer, og disse Gjenstande have været benyttede saavel ved 
Forfærdigelsen af Vaaben og Fangstredskaber som til al anden 
Brug, hvor noget skulde spaltes, afskjæres eller tildannes. 
Det eskimoiske Drillebor bestaaer som bekjendt af tre 
Stykker: det egentlige Bor, der er en Træpind med en Spids 
af Sten eller Ben, et Mundstykke, der tjener til at støtte Boret 
og presse det ned med og endelig en Bue, med hvilken Rota¬ 
tionen frembringes. 
Af egentlige Bor fandt vi ingen, men derimod en Del 
Mundstykker og Brudstykker af Buer. Til Bor har vel været 
benyttet dels Ben, dels Bjærgkrvstal og Angmak, af hvilke 
Stenarter vi fandt Flækker ved nogle af Husene. 
Til Mundstykker anvendtes 
her som endnu paa Vestkysten 
en af Renens Fodrodsknogler, 
der har en passende Form og 
en Fordybning, i hvilken Borets 
øvre Ende passer (Fig. 22 a). 
Buen er et Stykke Hval¬ 
ben, tildannet som en noget 
krummet Stok (Fig. 22 b.). Det 
største Stykke, vi have, er 40 cm 
langt, men er ikke fuldstændigt. 
I den fuldstændige Ende er der 
Huller til Befæstelse af Remmen. 
Drilieboret har været benyttet til Spaltning af Træ, Ben, 
21 * 
(X 
Fig. 22. a. Mundstykke til Drillebor 
(Renknogle). Ч 2 . b. Brudstykke af 
Bue til Drillebor. V 2 . 
