332 
var knækket af. Tykkelsen var 0.8 cm , og Eggen var slebet lige 
meget paa begge Sider. Haandtaget var en Træklods, som var 
meget medtaget af Vejrlig og Fugtighed. 1 Undersiden var 
dannet en Rille, i hvilken Bladets Ryg var kilet ind. For at 
holde Bladet paa sin Plads, var der saavel i dette som i Haand¬ 
taget boret to Huller, og en Surring var lagt mellem hvert Par 
Huller. 1 Haandtaget var der skaaret Leje for Surringen. 
Foruden de her omtalte Knive af den almindeligste Ulo- 
form fandt vi et Par mindre, der vare næsten rectangulaire. 
(Fig. 29 d). Desuden blev der ogsaa fundet Knive af en mere 
tilfældig Form, betinget af det Stykke Skifer, af hvilke de vare 
bievne forfærdigede. Ogsaa et Stykke Hvalben (Fig. 29 e) synes 
at være tildannet og have været benyttet som Ulo. 
Saavel Fruentimmerknivene som Mændenes Harpun-, Pile- 
og Knivspidser, der vare forfærdigede af det forholdsvis bløde 
Skifer, trængte hyppigt til Skjærpning. Hvæssestene have derfor 
været meget benyttede, og vi 
fandt adskillige af dem. De 
vare alle af Skifer. Som oftest 
har man ladet Stenen beholde 
sin tilfældige Form og blot 
glattet de værste Ujævnheder; 
men undertiden har man an¬ 
vendt mere Linage paa dem og 
givet dem en bestemt aflang 
Fig. 30. Slibesten af Skifer. l U. Form. Et Par af dem (Fig. 30) 
ere 8—10 cm lange og 3 cra brede. 
1 begge Ender er der en Udhuling i Kanten for at give Anlæg 
for Fingrene. Rimeligvis er Slibningen gaaet for sig paa samme 
Maade som endnu bruges paa Vestkysten, nemlig, at det Red¬ 
skab, der skulde slibes, blev holdt stille i venstre Haand, 
medens Slibestenen bevægedes med den højre. Paa Midten 
af de to omtalte Slibesten er der i Kanten dannet et Par For- 
