343 
seer, kan man ikke bygge noget paa dette Vidnesbyrd. Det er 
muligt, at der har levet Indfødte der paa den Tid, men det er 
ligesaa muligt og, efter hvad jeg ovenfor har anført, mere sand¬ 
synligt, at deres Forekomst ligger betydeligt længere tilbage i 
Tiden. 
At Tidspunktet for den egentlige Beboelse af Scoresby 
Sund og rimeligvis ogsaa den nordligere Del af Østkysten saa- 
ledes efter min Mening sandsynligvis ligger flere Hundrede Aar 
tilbage i Tiden, udelukker, som tidligere nævnt, jo ikke, at 
enkelte mindre Samfund ere bievne paa den omtalte Del af 
Kysten, medens Hovedmassen rejste Syd efter, eller at smaa 
Hold i senere Tider ere komne dertil fra Amerika. 
Anstiller man en Sammenligning for at se, med hvilke 
amerikanske Eskimostammer de tidligere Beboere af Scoresby 
Sund have mest til fælles, da kommer man mærkværdig nok til 
de nordvestligste Stammer, Point Barrow-Eskimoerne. En Over- 
eensstemmelse mellem Østgrønlændere (Angmagsaliker) og Vest¬ 
eskimoer i Retning af Ornamentering og Kunstfærdighed om¬ 
tales af Capitain Holm («Medd. om Gr.» X. Side 152—153). 
Af de i Scoresby Sund fundne Ting er det navnlig Brud¬ 
stykket af Kastetræet til Fuglepilen, der absolut peger hen til 
Point Barrow, endvidere Formen af den fundne Bue, den af 
Germania-Expeditionen fundne Kajakaare med bredt Blad og, 
noget mere usikkert, Snurrerne, Sælfigurerne og Syringen. 
Dette synes at tyde paa, at de tidligere Eskimoer ved 
Scoresby Sund have længere, det vil sige indtil et senere Tids¬ 
punkt, været i Forbindelse med de nordvestlige Eskimostammer 
end med Central-Eskimoerne. 
