108 
Tørvemoser søge at naa til Forstaaelse af de under Glaeialtiden 
i Nordeuropa raadende Klimatforhold. 
For Vestgrønlands Vedkommende have vi i vor Litte¬ 
ratur i Warmings Arbejde »Om Grønlands Vegetation» 
(itjVledd. om Grønland», H. XII.) en udmærket klar, let over¬ 
skuelig og grundig Skildring af Vegetationen, de forskellige 
Væxtformationer og deres Biologi, en Skildring, der naturligvis 
særlig gælder for den midterste Del af denne lange Kyststræk¬ 
ning, som Warming selv besøgte i 1884. Ogsaa andre, baade 
svenske og danske Forskere bave leveret smukke Bidrag til 
Kendskabet til Vestgrønlands Vegetation. Østgrønland bar 
derimod hidtil været meget lidet kendt i denne som i de fleste 
andre Henseender. Vort Kendskab til Østkystens Vegetations- 
Forbold bar hidtil været indskrænket til et Par — øjensynlig 
meget ufuldstændige — Artsfortegnelser; en . brugbar Skildring 
af Vegetationen, Væxtformationerne og deres biologiske Forhold 
bar hidtil manglet. Dr. Pan s ob’s' velskrevne og interessante 
Afhandling: «Klima und Pflanzenleben in Ostgrönland» 
(Die 2. deutsche Nordpolarfahrt , II) er desværre altfor kortfattet 
og berører altfor faa af de mange Problemer til at være fuldt 
ud tilfredsstillende ! ). 
Det gælder naturligvis lige saa fuldt i de arktiske Egne 
som andetsteds, at for at naa til en tilnærmelsesvis rigtig 
Forstaaelse af Vegetationen, dens Udbredelse, Grunden til de 
forskellige Væxtformationers Fordeling i Terrænet m. m., kort 
sagt de væxtbiologiske Forhold, maa man følge Vegetationen 
i dens Udvikling, Skridt for Skridt, mindst et Aar igennem; 
der maa tages tilbørligt Hensyn til alle fysiske og klimatolo¬ 
giske Forhold. 
Dette har jeg forsøgt efter ringe Evne at gennemføre, da 
jeg uventet blev nødt til at deltage i Expeditionens Overvintring 
1 den systematiske Del af dette Arbejde vil jeg udforligere behandle 
Artsstatistiken for hele Østgrønland. 
